Om seter eller strandlinjer i store heider over havet. 335 
bratte ur, hvorpå seten optræder, hos begge følger en mere 
moræneagtig struktur i en stribe med store stene langs yder- 
randen (b) tildels reisende sig som ryg, hvis yderside altså 
danner foden. Fra Grubekletseten ved e ser man således 
profilet fig. 4. — Begge ender med at lave holmer (c) af fast 
fjeld bliver almindelige i seten, hvorpå der følger høiere 
knauser, som er skilt fra fjeldets hovedmasse ved lodrette 
kløfter (d), der ligesom skjærer ud stykkerne. Rygstødet 
dannes hos begge, hvor ikke ur skjuler det, af lodrette vægge, 
hvis bergart let falder i kvadere (Rondekvarts med svagt 
nordlig fald i Stygfjeld, Trondhjemsskifer med svagt vestlig 
fald i Grubefjeld). Bergartens forskjellige natur medfører 
— kanske, at mens Grubekletten over seten viser viser sig meget. 
stærkt isskuret, har kvartsiten ingen sådanne mærker, medens 
derimod også her de som holmer opstikkende skikthoveder 
i seten selv er afrundede. — Ved begge synes isbevægel- 
sen at have gået nordover. PEN 
Et af de første spørgsmål, som påtrænger sig en ved 
synet af disse horisontale linjer, som så almindelig er 
spændt ud gjennem dalerne, er — kan deres høide samles 
til et eller flere nivåer? Følgende liste giver de høider 
mine aneroidobservasjoner har givet. Listen omfatter af 
grunde, som senere skal udvikles, foruden seter også ter- 
rasser og enkelte skarhøider. — De af P. Mortenson med- 
delte høider er mærkede med en stjerne. Da disse som of- 
test er middeltal af flere observasjoner har jeg optaget dem: 
som rigtige og sat mine målinger i parentes ved siden. 
Skarhøiderne er efter veinivellements og amtskarter. 
Sete ved Stygfjeld 
5 1090m.Skar Jerkin-Kongsvold 1040 m. 
og Kringla 
Mo v. Stygfjeld 1086 m. 
Mo v. Knutshøvd 950 m. 
Sete v. Grubekletten 948m. — Foldal-Domäs 951 m. 
— - Krokhaug 923 m. 
Mo v. Meleimsbæk 821 m. 
