420 Amund Helland. 
som gjældende med mathematisk strenghed. Af de egentlige 
klippebassiner i fast fjeld, der optræder som sjøer og fjorde 
i Norge, kjender jeg rigtignok ingen, som skulde kunne til- 
skrives en særegen dannelse, forskjellig fra de andres. Men 
paa Island findes et par smaasjøer fremkomne, t. ex. ved ud- 
brudet i 1783 derved, at en lavastrøm spærrer for en dal; 
der findes paa Island som i Italien sjøer, der udfylder bægeret 
i kratere; men disse forhold og lignende omstyrter naturligvis 
ikke den opfatning, at vore sjøer og fjorde i det store og 
hele er dannelser af samme art. 
Men erkjendes dette, da er meget vundet; thi da har 
man ret til at anvende iagttagelser, som er gjort i et land, 
paa sjøer og fjorde i et andet, og erfaringer fra et land kan 
direkte udnyttes i et andet. 
Med fjord- og sjødannelsen har øiensynligt andre fæno- 
mener sammenhæng. En vel udviklet skjærgaard staar altid 
i forbindelse med et vel udviklet fjordsystem, saaledes som 
bedst kan sees langs vor kyst, langs Grønlands saavel som 
langs de nordligste som de sydligste dele af vestkysten paa 
det amerik nske kontinent. | 
Ved siden af disse store forhold er der, saaledes som 
ogsaa af Nathorst fremhævet, den øiensynligste sammenhæng 
mellem bækkenerne og den smaakollede overflade, som vi j 
alle lande iagttager omkring sjøerne, mere eller mindre tyde- 
ligt udviklet og vedligeboldt, alt efter bergartens beskaffenhed. 
De orografiske forhold er af den beskaffenhed, at de 
nødvendiggjør en almengjældende forklaring af sjøer og fjorde 
i Norge, Sverige, Finland, Skotland, Schweiz, Island, Spitz- 
bergen, Grønland, Nordamerika, ligesom af de samme dan- 
nelser paa høiere bredder paa den sydlige halvkugle. 
Medrette bemærker Tørnebohm*): Ramsay og andre har 
gjentagne gange fremholdt, at det just er de dele af jorden, 
*) Bind IV, pag. 345. 
