422 Amund Helland. 
urformationen og den siluriske formation, og vore fjorde sætter 
igjennem gneis og granit ligesaavel som skifere, kvartsiter, 
konglomerater, labradorstene o. s. v. I Grønland gaar fjorde 
som Waigattet og Umanakfjorden saavel gjennem urfor- 
mationens bergarter som gjennem de fossilførende lag fra 
kridttiden og den tertiære tid og gjennem de yngre mægtige 
basaltdækker. 
Efter dette tør jeg ikke med Dr. Nathorst betragte det 
som et faktum, at alle lande, som er rige paa sjøer, bestaar 
af urformationens bergarter. 
Sikkerligen medrette sætter Dr. Nathorst sjøernes op- 
træden i forbindelse med landets smaakuperede beskaffenhed ; 
men den bemærkning mod tidligere forklaringer af sjøerne, 
at de lider af den store feil, at de ikke gjør rede for landets 
smaakuperede beskaffenhed, og at denne bidindtil ikke har 
været tilstrækkelig paaagtet som staaende i forbindelse med 
sjøerne, er neppe berettiget. Allerede længe har den smaa- 
kuperede beskaffenhed af overfladen, de saakaldte roches 
moutonnées, været vel kjendt som et eiendommeligt trek ved 
isskurede lande, og allerede i det første arbeide, hvori Ram- 
say antyder sin teori om indsjøernes dannelse, er denne lan- 
denes smaakuperede(mammillated) overflade omtalt og forklaret 
som indvirkning af det samme agens som det, der har dannet 
sjøerne. I dette arbeide: »The old Glaciers of Switzerland 
and North Walesc heder det, at den tilrundede form af klip- 
perne og skuringerne paa deres overflade, som er frem- 
bragt derved, at bræer har flydt over den, er vel kjendt af 
alle gjennem Agassiz's og Forbes skrifter. Til bevis for, at de 
ældre teorier for sjøer ikke, saaledes som Dr. Nathorst paa- 
staar, lider af den store feil, at de ikke gjør rede for den 
smaakuperede overflade, og til bevis for at de, i modsætning 
til hvad Dr. Nathors: siger, allerede fra første stund af satte 
den smaakuperede overflade i forbindelse med sjøerne, hid- 
setter jeg her et citat af den ovenomtalte bog af Ramsay 
