436 Amund Helland. 
ikke isskurede lande kan forekomme indsjøer med en fra vore 
sjeers forskjellig oprindelse, hvorom senere, saa skulde jeg dog 
være tilbeielig til at antage, at disse sjøer var overmaade 
faa, og vi kjender ingen preglaciale ferskvandsforsteninger i 
de nu paa indsjøer rigeste egne; beviset for, at en norsk eller 
svensk sjø existerede som en ikke tilfyldt sjø ved istidens 
begyndelse, er neppe leveret. 
Dr. Törnebohm har i sin diskussion, som jeg synes med 
held, paavist, at det neppe kan antages, at der ved begyn- 
delsen af istiden fandtes vandfyldte klippebassiner, en tanke, 
som jeg i 1872 i mit første arbeide om sjøerne har frem- 
holdt*). 
Dr. Nathorst bemærker om Vettern: Den er enten ikke 
fuldstændig blevet fyldt af de palæozoiske formationer og har 
siden stadig været sjø eller og er dette bækken under istiden 
blevet tømt. 
Med Törnebohm mener jeg, at den maade, hvorpaa Vi- 
singsøformationen optræder, viser, at det autagne kambriske 
Vetternbækken, hvilket ikke er identisk med det nuværende, 
har været udfyldt af Visingsøformationen. Dr. Nathorsts an- 
det alternativ maa derfor antages, men med modificationer. 
Visnigsøformationens bergarter havde nemlig sikkerligen før 
istiden antaget den samme haardhed og fasthed, som de 
har nu, idet de da existerede som sandstene og skifere. Fel- 
gelig forlanger det andet alternativ ikke en udtømmen af 
løse masser ved isbræer, men en erosion af sandstere og 
skifere ved is, hvilken erosion ogsaa virkede paa de siluriske 
formationer, der har udfyldt bugterne ved Motala. Hvis Dr. 
Nathorst vil have det kambriske Vettern renset under istiden, 
saa maa han antage, ikke at sjøen er tømt for løse masser, 
men at sjøen er eroderet i sandsten og skifer. 
Disse forhold her ved Vettern, at yngre formationer let- 
*) Die glaciale Bildung der Fjorde und Alpenseen in Norwegen. Pog- 
gendorfts Annalen 1871. 
