Svenske geologer om indsjøerne. 439 
det staar endnu tilbage at gjøre rede for fremkomsten af det 
nuværende Vetternbækken, og herom ytrer Dr. Nathorst: »Ved 
fortsat sænkning og erosion af den gamle Vetternbund opkom 
slutteligen det nuværende bækkene. 
Her kan ikke uden grund, med den ældre diskussion for 
gie, opkastes det spørgsmaal, hvilken den kraft var, som ero- 
derede den gamle Vetternbund. Teorien om den sekulære 
forvitring og senere rensning ved bræer kan jo efter Nathorst 
ikke anvendes paa Vettern. Erosion ved vand kan ikke finde 
sted paa Vetterns bund, thi vandet er jo her stillestaaende og 
eroderer derfor ikke. 
Efter den glaciale teori er dannelsen af det nuværende 
Vetternbækken forstaaelig. Hvis vi, med Dr. Nathorst, an- 
tager de kambrisk-siluriske lag fjernede ved erosion (før eller 
under istiden), saa vil der ligge aaben for den glaciale ero- 
sion: Urformationen paa forrykningens østre side, Visingsø- 
formation paa den vestre. Af disse jto formationer vil den 
sidstes bergarter yde mindst modstand mod erosion, da berg- 
arterne er mindst haarde og faste. Derfor resulterede her et 
bækken. Det nuværende bækken er altsaa, i modsætning til 
det gamle formodede Vetternbekken, ikke direkte dannet ved 
forrykningen, men ved erosion paa forrykningens vestside, da 
bergarterne her ydede den mindste modstand. Og saa vigtig 
er denne faktor, at vi med 'andre erfaringer for øie tør an- 
tage, at hvis Visingsøformationens bergarter havde været 
fastere og haardere end grundfjeldets, saa vilde hin for- 
mation, selv om den efter forrykningen i den kambriske tid 
laa forholdsvis lavt, nu staa frem som en ryg, og vi vilde 
have havt en høideryg, hvor der nu er en sje*)«. 
Lignende betragtninger, som de Dr. Nathorst har gjort 
gjældende med hensyn til Vettern, å vilde sikkerligen kunne . 
anvendes paa nogle norske bækkener. Nogle af de største 
*) Sammenlign figurerne 9 og 10 i Nathorsts afhandling bind 8, pag. 15 
