12 INSTITUCIÓ CATALANA. D' HISTORIA NATURAL, 
de nostra essencia ú la Jnsfitució Catalana de Ciencias Natu- 
rals. Saludém é las demés Institucións y Societats germanas 
ó la nostra. i I Ma de dE 
En altres termes: la Znstifució Catalana d' Historia Natu- 
d'al inaugura una nova série. No ha mort, s' ha metamorfoseat. 
Esperém que continuarà mereixent l' apoyo y atencións de 
que fins avuy ha sigut objecte, pera poguer trevallar ab més 
dalit y entussiasme que may en profit de la ciencia, y enalti- 
ment de Catalunya. cn it : 
Per la Junta Directiva, 
JoSEPH MALUQUER Y NICOLAU, Secretari. 
UN CAS NOTABLE DE POLINISACIÓ 
PER EL 
DocroR JOAN CADEVALL 
Essent la polinisació un acte trascendental pera la con- 
servació de les especies, se comprén que la Naturalesa hagi 
pres tota classe de precaucións pera assegurar son éxit. Dis— 
posicións orgàniques lés més adecuades, moviments d' apro- 
ximació dels estams als pistils y més rarament dels pistils als 
estams, inflexió del ex-floral, allargament del peu femení y 
ruptura del masculí pera assolir la superfície del aygua, com 
succeheix en la Vallisneria spiradis L., y per últim la eficés 
intervenció dels insectes y de les corrents d' ayre son los 
medis de que ordinariament se val la Naturalesa pera fer arri- 
bar el polen sobre l' estigmà. 
No es mon propósit ressenyarlos aquí, puig que tots se 
troban descrits en les obres modernes de Botànica. Sols de— 
sitjo ferne coneixer un més, qu" observí fa algúns anys, indi- 
cat en ma Flora del Vallés, en el qual se troban admirable- 
ment combinats un moviment d' inflexió de la rama floral, ab 
un altre de rotació de l' antera. L' estudi d' aquest fenómen 
resulta tant més interessant, en quant 4 mon entendre con- 
tradíu l' opinió generalment admesa sobre la dehiscencia es— 
taminal en la familia de les Arbuldceas. 
Me refereixo al arbust conegut ner tothom ab el nom d' 
Arbós (Atrbutus Unedo L.), comuníssim en les montanyes va— 
l'esanes. Com que tè Ús estams més curts que 'ls pistils, al 
desprendres el polen, cauría é terra en lloch d' anar al estig— 
ma. Pera evitar aquest contratemps, l' extremitat de l' ex-fio- 
