52 
presenta l'exemplar que avuy donem à conéixer. Ni la ne- 
gror de son cap, ni el dibuix de les ales, ni la coloració gene- 
ral que presenta etc.... 
Consultades les obres de ornitologia que posseím y algunes 
altras que varem tenir ocasió d' examinar, no hi trobérem rés 
que pogués referirse al exemplar de que tractém. 
Consultats un gran nombre de cassadors, cap d'ells me 
diguè coneixer aquesta especie, per véurela per primera ve- 
gada. l 
El cassador que va matarla assegura que entre la colla de 
perdius vulgars en que fs trebaba l'exemplar que avuy pre- 
sentém, n' hi va veure un altre de igual. També se sab que 
l'any darrer varis cassadors de Sabadell tenint esment de la 
aparició de alguns individuus de la mateixa especie, é les que 
anomenaren Perdius -canaris, sens dupte per l: acoloriment del 
ters inferior de sa esquena, sortiren de dita ciutat al objecte 
de matarne alguna, no havent pogut conseguirho. Tambés' es 
dit si 'l mateix any algú ne va matar una. 
L' exemplar que presentem te una talla dí uns 834 centí- 
metres. Per sa part posterior es com segueix: tota la extensió 
del cap y la meytat de sa cara fins ú la base dels ulls (els 
parpres son vermells), d' un color negre ab algunes taques 
blanquinoses, més pronunciades en el front, vertex y occipu- 
ci. D' aquesta extensió negra baixa per la part posterior del 
Coll fins à sa meytat, una ampla faixa també negra, que vé à 
ésser la perllongació de la esmentada extensió negra. Altra 
faixa d' uns cinch milímetres d' amplaria separada altres tans 
de la primera, surt (per cada costat) del extrem antero-infe - 
rior de la esmentada extensió, prenent una direcció oblicua 
y corva descendent cap al extrém del coll, perdentse en aquest 
y formant el tot una especie de collar interromput en el centre 
del mateix. Aquesta faixa darrera està formada de petites ta— 
ques negres sobre el fons gris clar de tot el coll, el qual entre 
les dos faixes y al comensament de la esquena pren una en- 
tonació més fosca y rojenca fins al comensament de la tercera 
part de la esmentada esquena, en que l' acoloriment se torna 
