28 
betas ó puas sols se trovan en las antenas dels mascles, essent 
filiformes las de ias femellas. 
A la part àntero-inferior del cap hi ha la boca formada prin- 
cipalment per dos pessas representant las barras ó mandíbu- 
les, en qual part interior hi ha una canal y juntas las dos for- 
man un canó ó tubo enrotllat en caragol que l' insecte 
projecta al fons de las corolas de las flors per xuclar el néctar 
de que fs nodreix. A sa base 's trovan dos palps més ó menys 
desenrotllats. Les altres pessas son sovint reduhidas à petitas 
escatas. 
El tórax està format per tres anells com en tots els insec- 
tes, pro aquestos en las Papellonas estàn soldats formant un 
sol cos anomenat cosselet. 
Las alas son en nombre de quatre, y les anteriors, més ro- 
bustes y triangulars, son les que jugan un paer mes impor- 
tant en lo vol. Las posteriors estàn en els Heterócers unidas à 
aquellas per medi de ganxets en forma d'am formant com 
una sola. Estàn formadas de tel prim reforsat per nerviacións 
contenint traqueas y nervis. 
Las potas no son de tanta importancia en els Lepidópters 
com en els insectes d' altres ordres, ja que sols se 'n serveixen 
per quan estàn paradas, no 'n fan casi may ús perla progres- 
sió. En un gran nombre de genres (Vanessa, Satyrus, Argyn- 
nis, Limenatis), de sis potas normals sols ne restan quatre à 
consequencia de la atrofia ó de la desaparició complerta del 
primer parell. 
Devegadas al agafar una papellona es fregiient veurer cau- 
rer les potes per ellas mateixes: aixó es un fenómen anome- 
nat auíotomiía, es à dir, l' insectes" ha mutilat per ell mateix 
per escapar del seu perseguidor. 
L' abdómen està format de set anells quitinosos units, els 
uns ab els altres, poguentse allargar com els tubos d' una 
ullera. 
Las papellonas tenen una vida casi sempre curta, sí aco- 
plan al poch temps de sortir de la crissàlida, y aixó te lloch 
uns cops volant, y altres mentres estàn paradas. Els mascles 
moren desseguida, les femelles fins haver efectuat la ponta. 
