39 
carbonat de cals, s' hi troben tambè alguns exemplars, encar 
que raros, de hidrocincita y cerusita. l 
Tením aquí un exemple característich de filó concrecionat. 
En aquestos filons el cas més general es trobarse el cuarç y 
la calcita com ú ganga dels minerals sulfurats, aytals com la 
blenda, la galena, que casi sempre es argentíifera, la pirita de 
ferro y la pirita de coure, y axó es lo que trobém tambè à Sant 
Pere Màrtir. La forma de presentarse el jaciment ens ho con- 
firma tambè: una esquerda en que les substancies minerals 
que la omplenen (gangues y minerals) estàn depositades en 
capes cencéntriques aplicades en les parets de un modo simé- 
trich, formant com un crostonament que acabà per omplenar 
tota la cavitat. Les substancies minerals en aquest estat con- 
crecionat no 's presenten en formes cristallines ben netes mès 
que en l' interior dels buyts ó geodes que han quedat dintre la 
massa del filó. 
Aquestos fets ens demostren que la fragtura ó esquerda 
produhida en les pissarres maclíferes serví de tubo de con- 
dueció ó de canal de sortida à les aygues minerals provinents 
del interior de la terra, les quals circulant pausadament ana- 
ren depositant sobre ses parets les materies de que estaven 
carregades fins ú omplenarlo del tot: en el nostre cús se de— 
posità de primer la calcita, després la blenda y més tart la ga- 
lena. La falta de regularitat que 's nota en les concrecions in— 
dica que les aygues sofriren intermitencies y variacions en 
llur composició. 
Aquest jaciment, encare que de poca importancia industrial, 
es donchs molt interessant baix el punt de vista científich per 
la sèva situació, per la agrupació dels diversos sulfurs de 
zinE, plom, ferro y coure, dintre una massa de calcita, y per 
les transformacions posteriors ú que semblant associació ha 
donat lloch. 
Barcelona, Febrer 1905. 
