95 
— 84 5 dela tarde, vólan entre 'ls cims més alts, pro solen 
baixar y posarse en els fems del bestiar y en els llochs en que 
hi ha humitat. Si un no las agafa el primer cop, no cal que 
pensi en perseguirlas, puig fugirían sense tornar. mentres 
que si un resta tranquil, es casi segur de que no trigaràn 
ó revindrer. 
En els clars dels boscos AO de gramíneas, volan 
arran de terra 4 primers d' Abril l' inquiet Zhestor Ballus, el 
Polyjommatus Phleas, y varias Lycana, las Argynms y 
Melithca, se trovan en els boscos frescals, y els herms 
rocosos y sechs son els llochs preferits dels Saíyrus. Las inte- 
ressants Zrebia, dehuen buscarse en els boscos de las regions 
pirenaica y del Montseny, mes amunt de mil metres, sovint 
junt ab els Parnassius, encare que may n' havém trovat cap 
al Montseny d' aquestos darrers. 
9.—Las Heteróceras (Crepusculars y Nocturnas) volan ge- 
nerailment, com son nom vulgar indica, durant los crepúscols 
ó en las altas horas de la nit, butzinant al voltant de las flors 
de las loniceras, vainillas, gessemins y aióchs que s' enraman 
per las tancas dels nostres jardins ó pe'ls marges de nostras 
torrenteras. 
Altres visitan els abres qual fruyt, es assahonat y aromà- 
tich, els albercoquers y pruneras principalment, y fins las 
parras y ceps quan els raims son madurs. 
Per buscar ias papellonas nocturnas se sexeijan las bran- 
cas dels arbres y matas, entre qual fulléóm sí amagan de la 
ciaror del día, y altractar de fugir, com que generalment son 
vol no es cayre sostingut ú las hores de sol, poden seguirse 
facilment ab la vista y agafarlas al vol ó be quan ja estàn 
paradas entre l' herba ó en las ramas d' una altre mata. 
N' hi hó que de día estàn quietas, arrapadas als tronchs 
dels arbres, especialment romers y pins. En aquet cas molts 
las cassan ab una eyna anomenada pe'ls francesos maillet, feta 
d' un mànech de 30 à 40 em., que, en los dos tersos de sa llarga- 
da porta enrotllada una planxa de plom que pesa un Xilo, en- 
voleallada per una capa de suro: al damunt d' aquesta una de 
cuyro groixut sólidament cusit, ab dit manllet se dóna un cop 
