917 
Cadevall. (Bol. Soc. Arag. Cienc. Nat., 1904). —Enumera unas 200 plan- 
tas citadas 4 dita montanya per diferents autors, de quals citas se tè de 
duptar segon las rahons que exposa, donant compte, ademés, de las altras 
localitats de Catalunya en que vegetan.—J. M. N. 
MINERALOGÍA 
—La fluorina de Papiol (Barcelona), por D. M. Rivas Mateos. (Bol. 
Soc. Esp. Hist. Nat., 1908). —Dòna compte de que en la montanya deno- 
minada cPuigpadrós, 4 3 Em. del Papiol, s' hi trova una gran massa de 
fluorina, atravessada per petitas betas de galera, observantshi tambè, 
encare que en poca cantitat, malaquita, azurita, bornita, calcopirita y 
pirolusita, al mateix temps fà una lleugera ressenya de la eristallisació 
que presenta. 
—-Localidades espatiolas de minerales nuevas ó poco conocidas, por 
D. L. Fernàndez Navarro. (Bol. Soc. Esp. Hist. Nat., 1904).—Cita 'ls mi- 
nerals segients: 
Mispiquel (Arsenopirita) —Setcasas (Girona). 
Pirolus:ita.— Pineda (Barcelona). 
Caleita.—Montjuich (Barcelona), blanca, niviforme. Figueras (Giro- 
na), bituminosa. 
Siderita.—Reus (Tarragona). Espàtica. 
Aragonito.— Adri (Girona). En basalt. 
Talco.—Figueras (Girona). Esteatita. 
Augita.—Santa Pau (Girona). Cristallisada. 
Sanidina.—Santa Pau (Girona). En lava. 
Hulla. —Surroca (Girona). 
—Maguetitas espatiolas y portuguesas, per D. Salvador Calderón. 
(Bol. Soc. Esp. Hist. Nat., 1904).—Fa una ressenya dels jasciments de 
magnetita de la Península. Al parlar de Catalunya, anomena els de Ca- 
ralps, San Felíu de Buxalleu y Maranges (Prov. de Girona), en que està 
associat el mineral, ab granatita Y anfibolita, lo mateix que à Palafrugell 
y Arbucias. Al Montseny se trova la magnetita associada à granal y 
hornblenda en roca, citantse també, 4 Montmany y Figaró (Barcelona). 
—J. M. N. 
GEOLOGÍA Y PANTEOLOGÍA 
—La montagne de sel de Cardona (Catalogne), per A. Martel. (La 
Nature, 1902).—Conté algunas indicacions respecte las covas que hi han, 
originadas per l' acció de l' aygua y exploradas per dit senyor. 
