111 
Tístich, la crosta ó barnís superficial, y 's veya be que fs trac- 
tava de una roca béssica en que fs destacaven els cristalls d' 
oliví y les partícules de ferro nilelifer. 
No cal dir l'interés ab que vaig preguntar per la localitat 
de semblant trovalla y l'interés que vaig pendre en que f8 
busqués desseguida el tros gros del meteorit, que afortunada- 
ment pogué recullirse, aixís com dos petits fragments mes. 
El pés total d' aquesta roca meteórica es de 8,791 grams, y 
ab tot, per la superfície de fractura, se veu que no es sencera, 
sino un dels fragments de la explosió. 
No puch encara donar compte de la composició d' aquest 
meteorit per no haver tingut temps de fer la anàlisi química 
y l' estudi microgràfich: ho farém próximament y en donarém 
noticia extensa en aquestes mateixes planes. 
Barcelona, Agost de 1905. 
————é—-——————-———————————— 
GUÍA PER LA CASSERA, PREPARACIÓ Y CONSERVACIO 
DELS LEPIDÓPTERS 
PER 
D. SALVADOR MALUQUER Y NICOLAU 
A.-—Las papellonas en general y especialment las noctur- 
nas, son molt aficionadas à las sustancias olorosas y ensucra - 
das, y d' aixó ne trahuen partit los entomólechs per ferne 
grans casseras. 
Las sustancias que mes sf han usat per atràurer 4 las pa- 
pellonas nocturnas son la mel, las confituras de gers y al- 
bercochs, la cervesa ab algunas gotas d' un preparat espe- 
cial de valeriana, y finalment las pomas. 
De l' us de la mel ve la denominació de miellée que ls 
francesos donan é n' aquesta mena de cassera, denominació 
que nosaltres aceptém y usarém ú falta d' altre mes propia 
en nostra llengua. 
