146 
Perque "is insectes quedin ab les ales esteses en bona po- 
sició, s' usan uns petits aparells ó estensdors formats de dos 
tauletas de fusta tendre acostadas paralelament per sas voras, 
pro deixant entre ellas una escletxa profonda destinada ó re- 
brer el cos de la papellona. Las dos tauletas estón sostingu- 
das ú convenient distancia per dos ó tres travessers, y en lo 
fons de la escletxa hi ha enganxada una tira de moll d' et- 
zevara per poder clavarhi la agulla.. D' aquestos. aparetets, 
dits estenedors, s' en tenen de diferentas midas proporciona- 
das ú las dimensions dels insectes que han de rebrer. Las 
tauletas deuhen ésser bèn polidas. 
(Continuard) / 
—————————€ts—----—----—--------—-—--—— 
NOTAS BIBLIOGRAFICAS 
— Noticias mineralógicas, por D. Lucas Fernàndez Navarro. (Bol. 
Soc. Esp. Hist. Nat. 1905).—Continuació de las citas de especies mine- 
ralógicas à diferentas localitats d' Espanya, trobantse à4 Catalunya les 
segiients: Coure matiu à Olot, Périta à Caralps, Menilitos 4 Caldas de 
Malavella, Aragonito, Montanya de Batet (Olot), Baritina, Sant Julià de 
Ramis, Fibrolita, Cadaqués, Pinita Coll de Pasteral (Amer), Clorita Ca- 
ralps, Serpentina Coll de Pasteral, Esteatita Sant Climent d' Amer, 
Eustatita Jusqueda, à la provincia de Girona. — LL. G. F. 
—Datos sobre el mispihel de Espaia, por D. Salvador Calderón. 
(Bol. Soc. Esp. Hist. Nat. núm. 6.—1905).—En aquesta nota son autor 
dòna compte de la distribució del mispitel à Espanya, citant à Catalu- 
nya, després d' avisar que tè mòlts pochs datos d' aquesta regió y que 
deu trobarse à mòlts punts dels Pirineus, les segients localitats: comarca 
ahont neixen el Ter y Fresser, Comas de Clot y de Vaca, prop de Nuria 
(Girona), Ribas y Caralps ahont s' explota, y à la mina Suerte de Mas- 
sanet de Cabrenys, associat à la calcopirita, ademés d' alguns punts de 
la provincia de Barcelona. —LL. G. F. i 
— The Land Shells of Majorca, per ir (The ie of Con-, 
chology, vol 11, nm. 8). —Aquest article es fruyt d' un viatje à Mallorca, 
