19 
El Juróssich dòna lloch é la principal composició del Bou- 
mort, presentantse en faixas, entre las quals apareix el silúrich. 
El Orefacich, molt extés dintre la comarca, pertany en gran 
part ú la formació senonense, ab interessants jasciments fossilí- 
fers. Las entradas dels dos rius é la comarca donan lloch à dos 
congostos d' aquest tram, ú Collegats se presenta ab uns es- 
trats verticals de més de 60 metres d' alsada en una extensió 
d'uns sis Em., y en el congost d' Erinyó hi apareix en tres 
faixas, Una formada per margas pissarrosas alternant ab bla- 
vas ó grisas, l' altra per calissas compactas fossilíferas, y la 
tercera en sa part principal constituida per conglomerats de 
las formacions numulíticas. 
Interessants son els blochs triàssichs assentats sobre las 
margas senonenses en els cimals de las montanyas d' abdós 
costats del torrent d' Erinyó, cap é Toralla y Serradell, for- 
mant pudingas roijas, dipositadas allà per l' acció diluvial: en 
aquesta part s' hi trovan las célebres covas de Toralla, que per 
altre costat no presentan particularitat digna d' esment, aixís 
com las del Forat Negre, la Bou, y cova de Sorta. 
Els terrenos terciaris dominants sont l' Zocé superior ó Nu- 
mulítich, quin llach apareix desde 'l repeu del citat Boumort 
fins ú la Pobla, y montanyas de Santa Engracia. 
Importants son els jasciments fossilífers de la comarca, 
que sí extenen desde Pomanyons àú Sensuy, especialment en 
el torrent y montanya de Santa Magdalena. Se'n trovan tam- 
bé alguns al peu de Sant Corneli y costas de Santa Engracia. 
Impossibls es enumerar aquí, y no haventlas estudiat en- 
care, las moltas especies de moluschs fóssils que s' hi trovan 
y que ab altres companys hi hem recullit moltas vegadas. 
Solzament citaré "ls géneros furrilella, Conus, Columbella, 
Ostrea, Corbula, Pecten, Lucina, Cardium, ete., com àú més 
abundants. S' hi trovan tambè Alveolina, Cyclolites, Astro- 
coenia Y altres. 
El clima es sumament benigne, sens arrivar ú las tempera- 
— turas extremas que per sa situació en el Pirineu podría al— 
cansar. La vegetació 's presenta dintre la zona de la olivera y 
