88 
general, son Heliz vermiculata y Helix 
apalolena, pero se diferencia d' abdós no 
solsament perque aquestas careixent de 
las línias espirals ditas, sinó també per- 
que abdós tenen el marge volumelar 
callós, mentres que Heliz alonensis té 
obertura ó boca ben arrodonida. Pera 
millor comprensió dels poch préctichs en aquets estudis, poden 
comparar la fig. 1 qu. acompanya aquesta nota ab la fig. 2 
del trevall de Mr. Caziot dEtude sur quelques Helix, publicat 
en el vol. V, núm. 6 del Butlletí, qual figura representa una 
Helig vermiculata tipo. La Heliz apalo- 
lena, ademés de la diferencia dita, té la 
de presentar el peristoma ó voltants de 
la boca color de castanya. Faig aquestas 
observacións perque he sentit sostenir 
alguna vegada ú personas versadas en 
malacología especial quí existían tipos 
de transició entre Heliz vermiculata y 
Helid alonensis, especies ben diferentas, encare que sa facies 
sigui algo semblant. 
L' Heliz alonensis es peculiar de la península ibérica, puig 
sa existencia 4 Mallorca, únich punt de fora ahont s' habia 
citat, no ha sigut comprobada malgrat els trevalls del doctor 
Hidalgo (1) y dels més moderns d' Horsley (2). 
La especie de que 's tracta habita el Mitjora y Llevant d' 
Espanya, abundant moltíssim en las provincias de Granada, 
Murcia, Almería y Alacant: viu també 4 las de Valencia y Cas- 
telló, y d' Albarracín, que pertany é la de Teruel, han sigut 
enviats ú Barcelona nombrosos exemplars per el Sr. Zapater. 
A Catalunya aquesta especie encare que molt escampada es 
raríssima y casi be es segur que no habita la part més septen- 
trional d' aquesta regió, conforme veurém tot seguit. 
Fig. I 
Fig. 2 
(1) Cat. d. moll. tezr. d. iles Ba'egres (1878), p. 9. 
(2) The land shells of de in: The Jour, of Conchol., Vol 11 (1904), 
núm. 8, 
