51 
Lo género Porophyllum apertany à la nombrosa familia 
de les compostes, subfamilia de les Zubulifiores, tribu de les 
Seneciónides. Lo nom generich fà al-lusió é les glàndules pel- 
lucides que tenen les fulles y els foliols del involucre (de les 
paraules gregues: ropoç poro, pòuov fulla). Se caracterisa 
(1) per sos capitols flosculosos, ab lo invóluero unisseriat, for- 
mat per 5 fins à 9 foliols oblonge-llinears coherents desde la 
base. 
Lo receptacle es un y puntuat. Estigma exértil ab dugues 
faixes estigmàtiques, agut, ab la punta hispida. 
Els aenis son angulosos y van estrenyentse en bec. Lo 
vilanus multisseriat ab pels escabrosos. Tany herbaci, é la base 
sub-llenyós. Les fulles oposades mes ó menys glauques, pen- 
natitallades, ab les pínnules oval-oblongues ab series de 
glàndules pel-lúcides prop dels nirvis secundaris. Capítols 
sostinguts per un llarch pedóncle. Flors de color porpra fosch ó 
be verdoses. 
L' especie viridiflorum D. C. se caracterisa per tenir los 
tanys drets, enlayrats, les pínnules de les fulles lleugerament 
dentades, les derreres casi bè senceres: lí invólucre tè los fo- 
liols ab dugues series de glàndules perfectament marcades y 
un poch més allargades que no les de les fulles, per fi los pé- 
tals son d' un groch verdós. Tota la planta dona una flayre 
especial un xich anissada. Es originaria de Méxich. 
— Es distingeix de lo genre Zagetes, molt afí sèu, com soara 
indicabam, per tenir eix los capitols florals radiants, flors 
mascles flosculoses, flors femelles semi-flosculoses, recepta- 
cle mes ó menys alveolat, alenis tetràgons, vilanus senzill y 
— flors grogues. 
Cóm hagi vingut à eixir à la nostra encontrada lo Poro- 
phyllum no es pas fàcil determinarho. Lo més probable es que 
provingui de llavors d' alguns peus conreuats. Preguntats 
exprofesso varis jardiners dels voltants, à fi de sapiguer si "ls 
hi era coneguda l' especie, obtinguí resposta negativa. Cal 
(1) V. Le Maout et Decaisne: dFlore des jardins et des champs.v 
