69 
Tornérem arrera pera després seguir per la esquerra en 
direcció al S. en que continúa la caverna ab escasses estalac- 
tites, algunes de regular gruix, y ab gran rocàm despres del 
sostre, y ab fortes pendents à cada portalada sostinguda per 
columnes estalacmítiques d' un gruix de 830 cm. que hi ha en 
altres dos cambras, com se pot veurer per l' adjunt perfil (1), 
essent en la última en abundó las incrustacions calcàreas qu: 
hi ha en el sol, com molt bè diuhen en Mallada (2) y en Puig 
(83) com tambè Mossen Font (4). 
Mes, ú l' esquerra d' aqueix gran munt de pedras que for- 
man com una sola massa, ovirí un petit forat que després de 
una forta pendent donava entrada ú una avant-sala d' un altre 
(1) Aqueix perfil el dech 4 la co'aboració de mon apreciable amich en 
Ramón Gimbert, que ha sapigut interpretar mas indicacions d' una manera 
molt acertada. 
(2) Boletín de la Comisión del Mapa Geológico de Espafia. Reconocimien- 
to geogràfico y geológico de la provincia de ais del por L. Mallada. 
Tom. XVI, pàg. 87. 
(8) Obra ja citada. 
(4) Catàlech espateológich, per Mossen N. Font, Pbre. 
