15 
escorcoliar el canal que desde "I cim y ab violenta y abrupta 
pendent conduheix ú Santa Cecilia. 
A pesar de que 'l sol apenes hi entra en tot el dia, la ve- 
getació estava bastant passada. Al extrem superior, culiirem 
el Peucedanum stenocarpum Boiss. et Reut., y ja endinzats en 
l' afrau, poguerem encara admirar alguns exemplars gegan- 
tins de Zagus baccata L. La Saxifraga catalaunica Bois. et 
Reut., el Bupleurum pyrenaeum Gou. y la Campanula Bolosià 
Vay., mes ó monys passades, ocupaven les parts inaccessibles 
de les roques, mentres que al peu de les mateixes apareixía 
fresca y sense flor ni fruyt la Valeriana montana L. 
Arrivats al cim, ens vejerem contrariats per un piuvisqueig 
qu' ens obligà a extendre 'is paraygues. Aixis y tot no dei- 
xarem d' explorar aquells llochs pedregosos, examinant minu- 
ciosament la munió de plantes qu' hi florien. Prompte descubrí 
per les roques la Xernera sadatilis Rehb., la Silene samt- 
fraga L., xv viscidula Giraud, nova pera Espanya, la Gypso- 
phila repens L., referida al Pirineu central per Costa, l'A(s4- 
ne mucronata L. ab reminiscencies de l'4. Jacquini Roch, 
idéntica 4 la que fs trova é les parets del Santuari de Nuria y 
apreciada pe'ls autors de diferent manera, l'4 ciliata L., 
únicament trovada é la Maladetta y Port de Viella, la Vale- 
riana globulariae/olia Ram., bastant rara ú Catalunya, l' 
Anemone alpina L. ja passada y ab verdadera abundancia la 
Potentilla alchemilloides Lop. 
En les roques baixes estaven morintse les últimes flors 
morades de la preciosa Sazi/raga media Gou., mentres que 'n 
les mes enlayrades y inaccessibles penjaven els hermosíssims 
rahims blanchs de la S. longifolia Lap., compartint ab la Cam- 
panula speciosa Pourr. y la Ramondia pyrenaica Rich. l: ador- 
no de l' emmarletada singlera. 
Entre l' herba abundaven la Draba aizoides L. y l' Andro- 
sace villosa L., ja passades, l' Ononis striata Gou. y l' O. Ceni- 
sia L. y la Scutellaria alpina L.. que l' any anterior culli à 
Nuria, y en abundancia l' Arctostaphylos officinalis VVimm., 
Crepis albida Vill. y la Veronica fruticulosa L. de Hors blan- 
quinoses. 
La 
