HISTORIA D'UNA PARELLA DE BEÇCHS DE CORAL 
(ESTRELDA CINEREA) 
POSADA EN LLIBERTAT EN EL POBLE DE TEYA 
PER D. JACINTO BARRERA Y ÀRENAS 
A primers de Setembre del passat any de 1904 compare- 
gué n' el jardí de casa, ahont hi tinch una gran aucellera po- 
blada d' aucells tropicals, un Glauhet ( Estrelda phoenicoptis) 
procedent del Senegal y escapat dos setmanas abàns d' una 
casa distant 8300 metres de la mèva. Aquest aucell, no sols 
había tingut que buscarse la vida per los camps del poble 
durant los quinze días que gosaba de llibertat, sinó que ade - 
més había sabut lliurarse de la persecució de sos naturals 
enemichs. Semblant aventura va ferme concebir l' idea de 
que potser, tant ell com sos congéneres, podrían aclimatarse 
ó Teyó y criarhi, en companyia del gafarró, verdum y cader - 
nera, aumentnnt aixís la fauna ornitológica del pays. No 'm 
preocupaban las baixas temperaturas de l' hivern, puig que 
había observat que los de lí aucellera soportaban mòlt bè, 
sense sufrirne gens ni miça, no sols dels frets, sinó fins de las 
fortas tramontanas d' aqueixa crua estació, y aixó que dita au- 
cellera estó tan desabrigada y tan mal orientada que mòlts días 
al matí trovaba glassada l' aygua de l' estany d' ahont beu— 
hen y en el que 's banyan. N' obstant, per assegurar més lo 
resultat, vaig esperar fer l' ensaig d' aclimatació per la pri— 
mavera, y mentres tant à fi de que no s' esbarriés l' esmen- 
tat blauhet, vaig posarli panís en un platet colocat al peu de 
l' aucellera, del que venía ú menjar tots els días. 
A últims de Mars, quan la temperatura mitja había ja pu- 
jat ú 15), vaig créurer arribada la oportunitat de fer l' ensaig. 
Al efecte, vàreig posar en llibertat 10 parellas de diferentas 
especies de Gengalins, entre las que ni había una de bechs de 
coral, qu: es de la qui en faré l' historia en aquesta nota. 
A fí de que no sí esbarriessin las parellas esmentadas y de 
