85 
tachie, lo abandonaren després d' haberhi fet los ous, la causa 
que ls obligà ú deixarlo me quedà desconeguda. 
Algúns temps després ú primers de Setembre desapareixé 
lo mascle, y habent quedat viuda la famella li vàreig donar 
un nou company que treguí de l' aucellera. Inmediatament 
se posaren 4 fer níu, que colocaren tambè ú terra, al peu d' 
un marge, pero dintre una mata de geranis (pelargonimn). 
Quan ja hi había dos ous va desapareixer la famella, proba- 
blement agafada per algún gat. Alashoras véreig agafar lo 
mascle y lo torní é l' aucellera. Las crías de las demés pare- 
llas, que com he dit eran en nombre de 10, me donaren tan 
mel ó pitjor resultat que la dels bechs de coral. D' aquells no 
vaig veurer més prole que un fill dels ventres-taronja (Es- 
trelda subfiava), que tambè va compareixer als 15 días, y dos 
fills dels mandarins /4madina castanotis), que al cap de un 
mes de volar sempre junts pe'ljardí, separats ja de sos pares 
ne desaparesquí un, probablement víctima tambè d' un gat. 
Tot aixó y el veurer que sols quedaban cinch individuos 
de l' aplech d: aucells que había posat en llibertat me deter - 
minó agatfarlos y ficarlos é l' aucellera. 
Com se veu, els ensaigs d' aclimatació que vaig posar en 
préctica fracassaren complertament. iQuína va esser la causa2 
Desde ja no 's pot atribuhie 4 la falta de menjar, ja que las 
parellas podían disposar sempre que volguessin del panís que 
jo 'ls suministraba, com tambè de llavors tendres d' herbas y 
d' insectes, mòlt abundants uns y altres en aquella estació. 
La veritable causa en el mèu entendrer l' hem de buscar en 
sos enemichs, ocupant entre ells el primer lloch lo gat do- 
méstich. Els aucells del pays quan tenen la cría petita, ja 
siga en lo níu, ja trescant pells arbres ó bardissas, vigilan 
mòlt ú n' aquest diminut tigre, considerantlo ab rahó com 
l' enemich més temible pera la sèva prole: sempre que 'l veu- 
hen prop de sos fills, procuran hostigarlo per tots els medis 
qu: estàn é son alcóns, fins é ferlo fugir. Es curiós y fins 
distret contemplar las tretas de que fs valen per conse- 
guirho. Las aurenetas ab lleuger vol li passan disparadas 
com una llensadora pera sobre son cap, fent un xisclet al 
