105 
lianes descrites se trovan unides per les argiles compactes del 
Helveció inferior, degut al llot de aquell lloch, aqueixes res- 
tan sensiblement horizontals, y dich sensiblement horizontals, 
perque en la part del N. segueixen un xich la declinació 
monoclinal mentres que en el centre fan un petit sinclinal, 
per rahó de que al posarse aqueixa argila ho feu perfecta- 
ment horizontal, pro després à demunt de les primeres capes 
se n' hi posaren d' altres, fent que per la presió s' estriga- 
nyessin junt é l' inclinació de les margues burdigalianes, 
agafant al ensemps més consistencia y perdent l' aigua qu: 
ab elles hi havía, pro al centre tardà més en assecarse, y per 
aixó, qui hi exersí més temps la presió, fa aquella mica de 
cassoleta, En aqueixes argiles de color cendrós no hi he 
pogut trovar més quí un sol Pecten subpleuronectes d' Orb. 
Turó d'en Guardiota . 
— ——— ra 
IE, 
SAR ga A RE DE 
pe a EL Fets de j edi esco EE 
EEES DE 
A a PE ar ——————ló 
Nivell dela carrelçrà . EEES 
Per — 
3 
0 
1 Molassa del Burdigalió.—2 Argiles margoses del Helvecià.—8 Cenglo- 
merat de fossils del Helveció entre arenisques entoscades. 
citat ja per el Dr. Almera, y algunes impresións de plantes, 
pro aquestes sòn mòlt poques y en mal estat, llur espessor no 
l' he pogut determinar, ab tot y quedarme en descobert per l' 
— alsaria de 8 metres en alguns llochs. En la part oposada 4 la 
pedrera aquesta, n'hi ha un altre, servint totes dugues pera 
extraurer arglies pera la confecció d' objectes de terrissa. 
Mes, demunt d' aqueixes argiles hi ha una gruixuda capa 
de motllos de diferents fóssils fortament entoscats ab arenis- 
ca, que per mi pertany al mateix Helvecià, pro en un temps 
de repós, per rahó d' haverhi trovat alguns polipers, ú mes 
de que confronta ab las capas de Sant Vicens dels Calders, 
