107 
queden en descovert, principalment en la part baixa, ú causa 
de l' erosió de les aigues quí han sofert les margues y calisses 
miocéniques (1), aquelles calisses compactes brechoses del 
Cretacich que hem trovat al anar cap à Calafell, se trovan 
junt 4 la carretera de Barcelona, per diferentes vegades, en el 
tros que ve de Bellveí al Vendrell, com molt bè fa notar en 
Mallada (2). / 
Per lo dit, se pot compendre la necessitat de estudiar per- 
fectament els sediments d' aqueixa montanya, lo que jo no 
vareig fer, perque hi vareix estar poch temps per aquells in- 
drets, al ensemps que per la falta de l'experiencia necessaria 
pera fer la determinació d' aytals estudis, y no menys que 
per rahó de presentar en conjunt una estratificació discordant 
com ja diu el Dr. Almera (8). 
Del Vendrell ú la Bisbal.—Seguirem la carretera de Valls 
que costeja la gran serralada del N. del Vendrell, ovirantse é 
la dreta el gran bressol de la planuria del Panadés, al en- 
semps que diferents turonets miocenichs, quí eixen per sobre 
el Quaternari. Al indret d' Albinyana hi ha un petit clap 
miocenich gens fossilifer y molt descompost que ab prou fey— 
nes se distingeix de les argiles quaternaries, un cop passat 
aqueix poble allavors decantarem é la dreta pera traspassar 
la riera de la Bisbal, que arrastra l' aluvió de sedimentació 
quaternaria antiga, formant un gran talús ahont s' hi veu 
l' espessor d' aytal aluvió. Arribarem per fi ú la Bisbal del 
Panadés, poguent notar inmediatament d' eixir per el N. d' 
aqueix poble, l' existencia del Helveció qu' es traspassat per 
la riera y que sf endinsa cap al S. per sota aquell aluvió qua- 
ternari que à voltes alterna ab argila granular y compacta, 
mentres que per el N. jau demunt el Triassich, redera de quin 
s' hi aixecan les montanyes del Aptió, mes, nosaltres seguint 
(1) Aixó cal ferho notar, puig que en el Mapa dela Comisiò Geològica 
d' Espanya no està ben detallat, y poch conforme ab la realitat. 
(2) Boletín dela Comisión del Mapa Geológico de Espaiao, péúg. 111. 
(8) dReconocimiento de la presencia del primer piso mediterràneo en el 
Panadéso, Dr. Almera. pàg. 2. 
