108 
el camí del sementir anarem en direcció del N. E. que s' hi 
destacava el Miocé, en una montanyeta, que fs separa de les 
del enfront de la Bisbal per una petita vall. A n'aquí hi ha un 
regular jassiment fossilifer, haventhi en abondó l' Ostrea (1), 
Turritella, Balanus, Mytilus, ete., y à més hi he trovat les 
rd43 Vetps 
i El 
1 3 
oVendrit 
Re 
at I ee, 
TI ora re rr - 
arri or si i ECAA CEPA CS A IR VD ND ol herar 
4 Calisses del Trias.—2 Calisses compactes del Aptià.—3 Calisses brechi- 
formes del Aptià superior.—4 Margues del Burdigalià.—5 Helvecià.—6 Cua- 
ternari. 
segúents especies, juntament ab un exemple d' Ostrea cra- 
ssissima de grans dimensions, qu: es molt típica en l' Helve- 
ció: les trovades son: 
Turritella terebralis, LamE. (2) —Ostrea Boblayi, Desh. 
— rotifera, Lamt. Ostrea crassissima, LamE. 
— Cathedralis, Brong. — —gingensis, Sehloth.2 
Ostrea gingensis, Sehloth. var. Lima anomala, Bichvv. 
— —cochlear, Poli.2 Muytilus scaphoides, Brn. 
— vCompanyoi, Font. Cuyterea Pedemontana, Ag.è 
— —digatalina, Dub. Venus gigas, Lumarx. var. (8.) 
— cueullata, Born., var., co: Lutraria elliptica, Roissy. 
mitatensis, Font. Tellina plan ata, Linn. 
— SP. Balanus, sp. 
Del Vendrell ú Bard.—A n' aqueixa excursió ens hi acom- 
panyó lo molt digne president de la Cambra Agrícola del Ven- 
drell D. Rafel Fuster, que 'n llur tartrana anàrem fins é 
Baró mateix. Mes, com qu: aquest turonet que s' endinza per 
el S. é la mar. y que 'n son cim hi ha l' hermita de Baró ja 
fou sabiament descrit per lo Dr. Almera y per M. Carez, 
(1) Aqueix jassiment se presta pera poguer fer un estudi sobres l' Ostrea 
ja que 's pot dir que tots els fóssils qu'hi ha, pertanyen à aytal genre y n' hi 
a de molt perfectes. 
(2) D aqueixes Turritella no mes hi ha qu'impresions y motllos, enca 
que hi he trovat dos exemplars en closca. 
(8) Aqueixa Venus es molt mes ventruda que la que posa en Da Costa en 
sa obra cMolusques tertiaires da Portugalo Làm. IX, fig. 8, Làm. X., fig. 1 y 
2. y Làm. 11, fig. 4. 
