110 
rrantse cap al N., mentres quí al S. se presenten més altes 
de nivell, lo qu: es digne d' observarse, puig que les burdi— 
galianes de Baró com fa notar el Dr. Almera (1), se soterran 
cap al S.,lo que proba que devian formar un anticlínal, gas- 
tat ja per l' erosió de les aygues constituint avuy l' espla— 
nada de Sant Vicens, aqueix moviment anticlinal qui he ex- 
posat es sens dubte efecte del moviment de balansa qu" ha 
fet y qu: estú fent, duplegantse en la comarca del Vendrell 
pera tancar el Panadés, com ja el tencà en els mars mioce- 
nichs (2), se góns els estudis fets per eminents geolechs, res- 
pecte de la formació del Panadés, ja que 'n aqueixa comarca 
del Vendrell te termement la ratlla de màxima resistencia. 
Les capes més consistentes que estàn formades per motllos 
de fóssils fan que per l' erosió de les aygues, siguin socava— 
des, per salinarse les margues de sota, y se mn desprenguin é 
trossos, com ja se pot veurer al entrar à Sant Vicens, y que 'n 
conjunt desde lluny sembla una engraonada pera gegants. 
Donchs be, entre 'ls sens nombre de fóssils qu: hi ha en 
aqueixes capes solzament arrepleguí las seguents especies: 
Conus ponderosus, Broec.P Cassis saburon, LamF. 
— pelagicus, Broce.2 Pyrula rusticula, Bast. 
— Berghausi, Micht.2 — — Condita, Brong. 
— ventricosus, BrongP — —cornuta, Ag. Var. gigantea, 
— —Betulinoedes, Lamb. Alm. et Bof. (8). 
— Sp. Strombus Bonellii, Brong. 
Murez Aquitanicus, Grat. 
Rostellaria dentata Grat.2 Lutraria lutraria Linn. 
Cerithium crenatum Broee. var. Panopaea Menardi Desh. 
Turritella marginalis Broce. — —. Norvégica Speng. 
— —rotifera Lamb. Lucina globulosa Desh. 
— — turris Bast. — borealis Linn. 
— P o — dentata Bast. 
(1) aReconocimiento de la presencia del primer piso mediterraneo en el Pa- 
nadés:, Dr. Almera, pag. 7. 
(2) Curs de Geologia, mossen Norbert Font., pàg. 411. 
(8) Dimensionebus majoribus quam ordinaria. Almera y Bofill. 
