16 INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 
més superior hi ha el Reuper ab Natica y altres especies. D' aquí 
dalt seguirem el camí de ca 'n Guixeres, ca nm Arigol y ca 'n Ra- 
fel, trovant durant aqueix trós el guix en concordancia ab les 
capes triàssiques, fins que al indret de ca 'n Rafel, sota la penya 
de 'm Rafel hi ha les boques d' unes mines de guix que son en explo- 
tació. Exa capa de guix es d' un gruix de 6 metres aproximadament 
ab uns quants graus d' ensorrament cap el SO. El guix més 
comú d' aitals pedreres es el cendrós fose, mes jo hi troví la anhi- 
drita ó Earstenita, en massa, textura cristallina y de bastanta du- 
resa: anhidrita al passar àú guix per infiltració de les aigues, guix 
blanc, blanc ab capes del cendrós, rosat, blanc fibrós y de crista- 
llisat. Probablement la formació d' aquexa extensa capa de guix 
pertany ú una formació d' BE dolça. 
D' aquí passarem per ca 'n Casildo baxant à I plana. Mes junt 
à la riera de Rapamens hi trovarem la calissa espàtica rosada ó 
tenyida d' oxit de ferre, de quina ne vareig treurer un romboedre 
de un 15 centímetres. 
Al baixar per Corbera poguí estudiar la falla que per allí hi 
passa al ensemps que les grans masses de guix que per allí hi ha, 
trovanthi, à més dels dits anteriorment, el guix roig. 
Veus-aquí la descripció d' una excursió als voltants de Cervelló. 
Mes respecte de la tornada no '"n puch donar compte perque ja era 
fosch y tinguerem que anar ab pluja fins à Molins de Rey. 
Barcelona (-2-07. 
MARIAÀN FAURA Y SANS. 
CONT RIBUCIÓ À LA FLORA BALEAR 
II 
Planíes dels volíanís d' Aríú y Capdepera 
PER 
EN LLORENS GARCIAS Y FONT 
En les planes d' aquest Butlletí, nom. 8 y 4, pàg. 40, 1905, y 
ab aquest mateix titol vaig publicar una llista de 115 especies de 
Fanerógames y 7 Criptógames del grupu de les Falgueres, seguides 
dels noms vulgars ab que son conegudes les plantes en el país, 
