INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 93 
Calcopirita, exemplars de 1a Eirolusita, Magnetita, Granat Melani- 
to, Grafit y Granatita). 
Y ja que de mines parlo, afegiré dos paraules d' una altre, que 
segons noticies sí esplota à Conflent, punt situat en lo nostre Piri- 
neu català, també com à mineral de coure. Gracies à la amabili- 
tat del nostre consoci Sr. Maluquer, qui me 'n donà un exemplar per 
lo Museo de 1a Institució, se ha pogut examinar aquet mineral, resul- 
tant ser la Polybasita ó sia lo Sulfo-antimoniur cruprífer de plata, 
rieh mineral del que no s' en tenía noticia com é tal (que jo sà- 
piga) que existís à Catalunya, y que induptablement pot esplotarse 
(si es que no 's fà ja) també per la plata, de la que n' ha de tenir 
una bona proporció. 
LL. Tomàs 
Barcelona 7 Febrer de 1907. 
UNA EXCURSIÓ AL MIRACLE 
Es el Miracle un Santuari de María situat en el terme de Riner, 
en un dels ànguls del triàngul que forma ab Cardona y Solsona, 
distant quatre horas de aquélla y dos y mitja d' aquesta població. 
El terreno va elevantse tant desde l' una com desde l' altra, fins 
arribar al Miracle, que es el punt més alt dels contorns (uns 880 
metres sobre 'l mar), disfrutantse desde allí un bonich panorama 
quan l' horitzó està clar. Per la part de Llevant limita la vista la 
vehina serra del Miracle y allà, més cap.al Nort, Serrateix y Mont- 
major, el Nort està coronat per las montanyas de Busa sobre Berga, 
seguexen las de la Mare de Deu del Hort y Canalda, Oden y Cam- 
brils en primer terme y detràs d' ellas mostra sa testa blanca la 
major part del any el Pirineu Català ab las serras de Cadí, à Po- 
nent se veuhen las serras de Sant Jaume y Sant Pere Sasserra en 
primer terme y més enllà el Montsech y Torregassa: al Mitjorn las 
serras de Pinós ab son devot Santuari de la Mare de Deu, que vist 
de lluny sembla una torre de moros, y las serras de Calaf y de 
Prades: per fí, entre Mitjorn y Llevant, s' oviran difumats per la 
boyrina els marlets del Montserrat. 
