INSrirució CATALANA D'HISTORIA. NATURAL 41 
ungles al gatet, y les festes resultaven devegades cruentes per la 
pobre rateta, la que no volguent tampoch renunciar 4 elles, va 
buscarhi tal remey que proba ben bè que los irracionals no son 
pures màquines com ha dit algun filosop. Aquest remey consistia 
en rosegar les ungles al gatet à mesura que li anaven crexent, 
fins ú dexàrleshi arrún de la carn, operació que costava devega- 
des algun gemech y quelcom de sang al pobre gatet. Quan aquest 
va estar prou desarrollat, la noya se ne va desfer regalantlo à una 
altra casa, quedant é les hores sols gata y rata, entre los que regna 
sempre molt bona armonia Y à n' els que 's sentía jugar à la nit mo- 
vent molta fressa per la casa. La rata durant lo día no 's dexava 
veure gaire y passava lo temps dormint sobre les vigues del sostre. 
De nits vetllava, recorrent la casa y fent mil entremaliadures, com 
apoderarse dels petits objectes que trobava per endúrsels als seus 
amagatalls. A una carbassa vinatera que hi havia en la casa li va 
fer un forat y per ell hi ficava les cabesses d' un forch d' alls que 
hi havía penjat al sostre. Si un día la noya de la casa se descuida- 
va la tauleta de cosir ab lo calaix obert, la rata li anava à tafane- 
jar, emportàntseli los objectes que hi havía dintre, si sent tancat lo 
calaix, s' ensopegava 4 sortir per la escletxa un cap de fil, la rata 
tirava de ell fentlo seguir fins que no 'n quedava gens en lo cap- 
dell ó rodet, formantne 4 terra un munt apilat sens embulls, ja que 
lo día segiúent la noya podía tornarlo à capdellar sense cap dificul. 
tat. Cansats los de la casa d' aquestes y altres dolenteries, deter- 
minaren tancarla ú fora durant la nit pera veure si axís S' extra- 
viaria, pero sempre .que ho feren, la trobaren al día segúent arro- 
lida al peu del portal esperant que obrissen la porta pera entrar. 
Encara que molt mansa, no 's dexava tocar per ningú, y la seva 
alimentació consistia en segó y Esd de moro que trobava dintre 
una senalla y que estava destinat 4 les gallines. Si se li dava una 
atmetlla crua separada de la esclovia, l'agafava ab les potes de 
devant, com los esquirols, y la pelava ab les dents abans de men- 
jàrsela. Com à l' home tot li cansa y s' acostuma à no fer càs de les 
coses mes rares, arribant al punt de pendre com à defectes lo que 
abans tenía com à gracies, los de la casa se cansaren també dels 
actes del sèu hoste, la rata, y amohinats per lo soroll y sobre tot 
per lo rosech etern que sentien durant la nit, determinaren matar- 
la, efectuantho en la del primer de l' any nou à última hora del 
vespre quan la víctima tot just contava cinch mesos. Al compare- 
