96 INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 
fons la espessa y atapahida negror del abim: ab tot y axó, jo 
ab el reflector y apoyat en aquelles insegures roques, encar 
m' endintsi més, pera ferme càrrech ben detallat de sa situació in- 
terna y per si podía exir directament al exterior, y vegí que per 
dessota les metexes pedres, demunt de quines estavam, s' hi ama- 
gavan feréstegues tenebres. Aquella posició feya agafar pell de ga- 
llina, empró me mancava apreciar la fondaria, vaig ferne serena - 
ment el sondatje, ab greus penes y trevalls, puig que à cada pàs 
me quedava encallada la grosa pedra que penjada del cordill deva- 
llava aplomada, no puguentla pujar després ab facilitat, me donà 
la profunditat d' uns 38 metres del lloch ahont estavam, tenint en 
compte lo corresponent fins à la superfície. i 
Aquell munt d' enderrochs de moment no podía capir cóm ne 
podía esser format, ja hi veya l' esquerda, mes com les pedres es- 
tavan tan revoltes, sens orientació, no podía determinarho. Empró 
al esserne al exterior vegí entre runes molts forats que seguían la 
metexa direcció que la cova, al ensemps que s' abaxava de nivell 
el terreny que precisament correspon al Tries superior à Reuper. 
De tots aquets datos ne deduhí que la formació es enterament lo- 
cal, que res hi tenen de contribució les rectes dels anticlinals, puix 
que precisament la direcció d' aquesta esquerda es casi perpendi- 
cular als anticlinals y sinclinals més propers d' aquella comarca:y ú 
més que s'ha de tenir en compte la existencia al peu de la vessant de 
la important Font Quitosa quines aygues avuy son condubides à La 
Llacuna. Per lo tant, en resúm, pot esser molt be que les aygues de 
aquesta font, hagin gratat lo suficient pera que 's formés aquella es- 
.querda efecte d' una esllavissada, quedant les roques totes remogu- 
des. Lo que fs pot veurer per els perfils que de les mateixes acom- 
panyo. 
Y com creguí fora una temeritat ó imprudencia P exposar la 
vida per entre aquelles lloses insegures que pretenen estimbarse 
aplastant al més intrépit, no puguenthi trevallar ab llibertat, Y 
principalment perque degut à sa especial configuració no hi ba pro- 
babilitats de contenir grans cavitats pera aportar algún fruyt à l' 
Espeleologia, per aytals motius retornarem el metex jorn à Bar- 
celona ab el determini de no ferhi una més complerta exploració, 
pero sense dexar esvahir aquestes pobres observacions que avuy ab 
fruició presento. 
I MOSSEN MARIAN FAURA Y SANS 
Barcelona, 5 Novembre de 1907. 
tmp. L4 HORMIGA DE URO.-—Nueva San Francisco 4/7, Barcelona. 
