8 
eIn nom de nostre senhor, en aquest present tractat vorém haber 
parlament particular de las obras que son de maior puritat, en ha- 
ber familiarment dels spirits e dels vents, etc.o 
Tot se redueix à unes taules de lletres y signes cabalístichs que 
's diu corresponen à certs influxos planetaris y à certs angels. 
Conté ademés aquest codex remeys pera molts dolors y calami- 
tats, receptes pera aumentar el diner: pera trobar l'anell y altres 
coses perdudes, pera fer que plogui ó dexi de ploure en un lloch 
determinat, filtres amatoris, ete. Tampoch hi falten observacions 
sobre la pedra filosofal y manera d' obtenirla. 
De darrers d' aquest sigle ó primaries del XV es també la obra 
d' astrología del popular Fra Anselm Turmeda que se cita entre 'ls 
manuserits de la Biblioteca del Escorial (N. I. 18) ab aquest títol: 
e De les coses que ha de esdevenir, segons alguns profetes, é dits de 
alguns estrólechs tant dels fets de la esglesia é deis regidors de aque- 
lla, é de lurs terres é provincies, etc.o 
Varis son els astrólechs catalans del sigle xv, entre ells sobres- 
surt en Bernat de Granollachs qui nasqué en 1421 à Vich y fou mes- 
tre d' Astrologia y Medicina à Barcelona: D' ell es el eLlunari y 
repertori de temps de 1488 ú 1550 tret per lo egregi é molt sabi astró- 
lech Mr. Bernat de Granollachs ab anno 1488 à 1550. —Imprés à 
Barcelona en 1579 per Rosembach. 
Aquest es el repertori més antich que 's coneix, ja que s' imprimí 
per primera vegada en 1494 à Barcelona. 
Els càleuls de Granollachs estàn arreglats al meridià de Barce- 
lona: el llunari comprén les fases de la lluna y els eclipses desde 
1495 4 1550 ab gravats qui representen la part enfosquida del astre 
eclipsat. da 
Lo mestre en Arts y Doctor en Medecina, Mossen Joan Pere, es- 
erigué unes Taules astronomiques en català, que foren impreses 
en 1489. 
També tingué fama d' astrólech el sabi de Lleyda Crexhas Abia- 
bar, que baté la catarata del ull dret à En Joan II d' Aragó: y n' 
Enrich de Villena, el darrer príncep de la línea masculina dels 
Comtes de Barcelona, fou anomenat l'astrólech à Castella, ahont 
lo tinguereu per nigromantich, valguentli aytal suposició lo veure 
cremats els llibres que tenía en més estima y que tant de trevall li 
havía costat el reunirlos. 
En un Catàlech manuserit de la Biblioteca Universitaria 
