:9 
(21, 1, 16) se troba la segúent apuntació: cM. Joan de Paguera.— 
Calendari y Martirologi.-—(En el App. de la Rl. Bib. de Francia 
en un Cod. del principio del siglo xv. Bayer nota al 96 lib. 10, 
cap. II.) 
En el inventari de la Biblioteca del rey Martí s' hi troben ano- 
tats dos llibres d' astrologia manuserits en català. L'un es de Ra- 
yell (Ali Aben) y 's titula: eSuma en romans: serit en paper, que 
comensa: Ptolomeu diu, etc, y acaba: la figura del Cel.s 
L' altre es anonim: eSumma de strologia: en romans, serit en 
paper. Comensa: En lo nom de N. Senyor: e faneix: dels sigles. 
Amen. x 
En el sigle xvI tingué iloch una transformació complerta dels 
principis astrològichs al demostrar Copèrnich la veritat del sis- 
tema planetari. Ab aquest motiu se susceitaren interessants ques- 
tions entre tots els astrólechs, y d' aquelles discusions tal volta pren- 
gué origen la afició progressiva que en l'estudi de tan gran ciencia 
se desenrotllà. 
Catalunya tingué en aquest sigle un gran nombre de fills qui 's 
dedicaren ú l'estudi de la ciencia astrológica. 
A principis de sigle (1519) se imprimí ú Barcelona la obra de 
Granollachs, ja citada, y surten de Vich dos astrólechs de nota, 
metges abdós, Molera y Alemany. 
Molera escrigué y publicà en 1538 de segúent tractadet: ePro- 
nóstich per lany Mill DXXXIII e durara en part fins cerca del 
any MDXXXIV compost per lo reverent mestre Gaspar B ó G (Ber- 
nat ó Guillem) Molera, mestre en arts y medeçina, natural de la 
ciutat de Vich: e comença a tractar de la apparitio del cometa en 
lany prop passat:. En aquesta portada hi hà un grabat represen- 
tant el cometa y junt à ell la llegenda: Parce, Domine, populo tuo. 
Acaba el tractat: 4Fonch estampat y acabat lo present pronóstich 
en la insigne ciutat de Barcelona per Cartes Amoros provençal a 
vint de febrer any MDXX XIII. 
En primer lloch fa la descripció del cometa en llati cApparuit 
cometa per oetoginta dies anno Domini M. D. XXXII eirca finem 
septembris mane quasi hora tertia eadem hora semper splenduit, et a 
multis vissus est usque ad medium decembris. Oriebatur ab orien- 
te vel sub solano versus meridiem in altum radios suos ascendens 
ad medium celi oecidentemque caudam transiens. Erat octo cubi- 
torum in sua longitudine colore citrino et igneo in croceum decli- 
