11 
per lo molt abil astrolec Joan Alemany: bacheller en arts y doctor en 
medecina de matio catala... En io qual se trobaràn las conjuntions... 
fins al any MDCV... ara de nou vist per lo R. P. F. Joan Salom 
del orde de Jesús. Estampat en Barcelona en casa de Jaume Cen- 
drat any MDLXXX. Venense en casa de Hieronim Pi. 
Nosaltres hém tingut à la vista la edició de 1577, qual titol es: 
Lunari ò repertori del temps compost per Joan Alemany doctor en 
Medicina, En lo qual se contenen les Conjuncetions y Oppositions 
de la Luna, fins a lany mil sís cents y deu. Lara novament corregit 
conforme ú la mutatio dels deu dies per lo doctor en Arts y Medicina 
Victorian. Y traduit de Castella en Cathala. Ab licencia Estam- 
pat en Barcelona Casa de Jaume Cendrat Any del Senyor 
MDLXXXIII. 
En el fol. 2 després de la censura de Fr. Ramón Pasqual y de 
la aprovació del Bisbe de Barcelona Joan Dimas Loris, hi hà un 
paragraf del traduetor en que declara que entre 'ls molts lunaris 
estampats s' ha aficionat ab el d' Alemany per dues causes. eLa 
una, per ser lo mes curiós y mes vertader. La segona, perque lo 
meridiano de Valencia, ahont fonch calculat, no difereix al de 
Barcelona, sino 9 minuts, que es molt poca. Per tant, la taula de las 
Ciutats, se restava de la matexa forma que lo dit autor la ha feta, 
sens reformació alguna, presuposant que ala hora que en Valencia 
es Conjuntio ó Oppositio, ho es en Barcelona: sens la qual correetio 
perla mutillacio dels deu dias, nos podian saber las conjuntions ni 
opositions de la Luna en qual dia eran, ni la Luna en que signe es- 
tava, ni saber las festas movibles en qual temps estavan. (1) Ab 
aquesta nova correetio feta en Valencia resta tot declarat y perfet 
fins al any de Mil sis cents y deu.o 
En la volta del foli: Comença lo Lunari y Reportori dels temps: 
Yy primerament se declara quina cosa es temps: yY en quantes parts 
se divideix.o 
En altres tants paragrafs explica Quina cosa es any Quina 
cosa es meso Que cosa es setmana, etc. 
Després porta la explicació dels planetes, posant el sol en el 
quart lloch cDel quart planeta qui es lo sol, anant acompanyat de 
un grabat hont el personatge símbol del planeta va en un carro 
(1) Aquesta mutallació dels deu dias se refereix als 10 dies manats supri- 
mir en 1582 per la Correcció gregoriana. 
