12 
tirat per animals simbólichs, y en les rodes hi hà els símbols de les 
constelacions del zodiach. 
Després parla dels signes d' aquest y unes cReglas pera saber 
que hora sia de la nit per lo Nort. acompanyades de un quadro 
gràfich. 
ePera saber de quina calitat son les quatre regions: Los quatre 
vents: Los quatre elements: Les quatre parts del any: Les quatre 
humors y les quatre edats.o Del Advento dDe les quatre tempreso 
eDe les Nupcieso, son altres tants paragrafs molt curts. 
A continuació posa el calendari dels mesos, acompanyat quis- 
cun de un grabat que reprodueix la ocupació mes propia que 's fà 
en ell, y ab indicacions de les operacions que deuen practicar els 
pagesos, axís per exemple, en el janer diu: En aquest mes de Ja- 
ner en la lluna vella deus esporgar los arbres, que perden la fulla, 
y trasplantar los qui fan à trasplantar, en lo Advent si nols hauras 
trasplantats...2 etc. 
A continuació en el fol. 18 hi ha la cTauia temporaria y en el 
19 les cFestes movibles.o 
Segueix luego la descripció de les venes principals del cós, ab 
dos gravats ab indicació de les parts hont se deuhen fer les sangríes 
Y posar les ventoses, per tot lo qual dona regles molt precises. 
Seguexen els capitols: e Avisos per los phisiechs, metges y cirur- 
gians: dLo que ha menester lo physicho cDel temps apte pera sag- 
naro ecDel temps apte pera pendre Medicineso El foli 23 està ocupat 
per una figura humana ab les cavitats toràcica y abdominal ober- 
tes, rodejada dels planetes y signes del zodiach, ab la segúent indi- 
cació: cAb aquesta figura veureu sobre quin membre y entranyes 
tenen poder los set Planetes y los dotze signeso. 
Ve luego cDels vuyt vents, ço es dels quatre principals, y dels 
altres quatre collaterals, y de ses qualitats 2 Els vents son Mitjorn, 
Tremuntana, Orient, Ponent, Grechs, Siroch, Mestrals, Lebeix, en- 
voltant una làmina hont s' hi vol representar Asia, Africa y Eu- 
ropa, 
A continuació: cTaula de moltes ciutats y vilas insignes de Es- 
panya y altres parts, pera sapiguer quant te lloch en elles la con- 
junció. 
Seguexen luego unes curioses cSenyals de terremotos. Quant 
laygua dels pous, sense averhi trantollat dintre ix terbola y pu- 
denta, significa terremoto. 
4 
