15 
D'autor anónim se citen dues obres d' astrologia escrites en 
català durant aquest sigle. Es la una certa cSumma d' astrologia 
en romans2 Y l' altre el cLunari e repertori del tempsz de que par- 
la Torres Amat fent notar que li falta la portada, y que fineix d' 
aquesta manera: eMijansant la divina gracia feneix lo lunari e re- 
pertori del temps novament estampat e correjit en la noble ciutat 
de Barçelona per Joan Rosembach Alemany, ensemps ab moltes 
noves addicions, e algunes subtils taules novament affegides, les 
quals no son estades per ningun temps en lo present tractat, e fonch 
acabat a X del mes de desembre any MDXIIIH.: Segurament que 
mes que de una nova obra se tracta de una altra edició de la d' En 
Granollachs. Ja que, segons sembla, tant la obra d' aquest, com la 
de Alemany eren, com diriem ara, una especie de Calendari que 's 
publicava tots els anys ab algunes modificacions en el seu text, y 
en prova d' axó que ja à mitjans del sigle xVvII, en 1640 trobém una 
nova edició de la obra d' En Alemany ab aquest titol: eRepertori 
del temps y llunari perpetuo. Barcelona 1640 en 4rt. novament corre- 
git y allargat fins al any 1652 per lo Dr. Esteve Pujassol prebere.o 
En el sigle xVvII continua la astrologia preocupant no sols al vul- 
go de la gent sino à ilustrats y graves autors. En medicina sobre- 
tot exerceix una gran influencia regulantse casi sempre la aplica- 
ció dels medicaments pels moviments dels astres, en especial quan 
se tractava d' aplicar sangries. Encara que ins ocuparém deguda- 
ment d' aquest punt al parlar de la historia de la Medicina catala- 
na cal fer constar aquí, que la celebrada obra d' En Més cOrde 
breu y regiment molt util 4j profitós pera preservar yj curar de Pestes 
si bé conté coses molt posades en rahó que no rebutjaria la medici- 
na moderna, en conjunt no es mes que una verdadera obra d' as- 
trologia en sa primera part, ja que admet palesament la influencia 
dels astres com à causa de la peste, tant que en el prólech manifes- 
ta que 'l motiu que l' ha mogut à escriure 'l llibre no es altre que 
la temensa en una pesta propera à causa de la conjunció que cen 
lo present Any de 1624 segons escriuen los Astrolechs se feu en 12 
dies del mes de Agost al punt del mig dia una conjunetio y ajunta- 
ment de les dos infortunes Mars y Saturno en lo signe del Lleo.: Y 
en el tractat primer dDe les causes sobrenaturals, naturals, proxi- 
mes y remotes de la Peste: admet com à sobrenaturals la influencia 
dels astres, fundantse en el comú sentir dels filosophs, metges Y 
teòlechs, els quals poden alterar l' ayre, y el que uns tingan la 
