Cap. I. 
Vikingesværdenes Mærker og Indskrifter. 
Klingernes Mærker. 
a) Fabrik-Mærker. 
Den af Forfatteren foretagne Rekke af Undersøgelser har paavist Tilværelsen af Fabrikmærker paa saagodtsom 
hvert eneste tvæegget Sværd fra den yngre Jernalder, foruden Smedenes Navne, som vi senere atter skulle komme tilbage til. 
Disse Mærker kunne idethele karakteriseres som symmetriske Slyngninger eller Meandre. 
Dey forekomme ee Med, 16 Ide 1 2 65 4 Mab) 116 Bicw 1 2, 5, NVelbd, UN Pig 
2, 3, 4, 5, 7, 9, 10, Tab. IV Fig. 1, 2, 3, 4, Tab. V, Fig. 2, paa Sværd i Universitetssam- 
lingen saavelsom i Bergens eller Stavanger Museum eller den haldensiske Samling; Fundene 
skrive sig fra alle Landets Distrikter, fra Hedemarken, Gudbrandsdalen og Toten, fra Laur- 
viks Grevskab og Lister, saavelsom fra Hardanger og Vos, Sogn og Fjordene. 
Om alle disse Mærker henvises forøvrigt til vedkommende Afbildninger. 
Andre aldeles lignende haves fra Univ. 1415, 3867, 4690, 571, 4620, 5402; alle af 
samme Beskaffenhed som de førstnævnte — hvormed ogsaa kan sammenlignes Spænden 
No. 644 a i nordiske Oldsager, samt fra Gogstadskibet Tab. VII, Fig. 12, Tab. VIII, Fig. 5 
og Tab. IX Fig. 10. — Nydam?) Tab. VI, Fig. 10. Cfr. ogsaa Engelhardt, Vimose Fund.*) 
Mærker i Kileskrift findes allerede paa assyriske Bronceklinger fra Aar 1300 før Christi 
Fødsel (Månadsbl. 1876, S. 222). 
Paa La Téne-Sverdene fra de sidste Aarhundreder før Christi Fødsel er der i Regelen 
Fabrikmærker. Keller har meddelt ti saadanne, hvoraf de fleste erindre om Halvmaanen, der 
vistnok er et fra Orienten stammende Symbol, men ogsaa hyppigt forekommer paa galliske Mynter. 
Paa Ryggen af mange Bronceknive fra de schweitzerske Pælebygninger finder man 
Andreaskors mellem rette Streger XITIIIXIIIII (Evans, Bronze implements 203) og 
romerske Tal (Lindenschmit, Handb. 230). Det er ret interessant at jevnfore denne Efterretning med de Mærker der er anbragte 
paa et tveegget Sværd fra Strømme i Søkelven (B. M. No. 4294 a) og især paa et enegget Sværd fra Øvrevold i Lærdal 
(B. M. No. 4296). (Se Figuren). 
Paa Strømme-Sværdet er det værdt at iagttage, hvorledes Mærkerne ere indlagte af ældre meget fin Damas. 
Denne Omstændighed staar udentvivl i Forbindelse med den gamle Skik at indlægge overnaturlige Dyder eller modarbeide Lyder 
i Vaabnene formedelst de indgravede Tegn (mål) — og det synes som om denne Skik hellerikke forsvandt ved Kristendom- 
mens Indførelse, idet den eneste Forskjel blev at »mål« nu bestod af det for det nys omvendte Folk hemmelighedsfulde under- 
gjørende, og saaatsige fortryllede Tegn — Korset. 
Munken fra Sankt-Gallen skriver netop om samtidige Vaaben (I, 34): »Sværdet bliver først omgivet med‘ Træ- 
skinner, derpaa med Læder, for det tredie med hvidt Lintøi tilsat med klart Vox, saa at det med sine i Midten glindsende 
Smaakors skal holde trofast ud til Hedningernes Fordærvelse.<« 
1) Fra Nydam Engmose i Sundeved. 
2) I Fyen. 
å 
1 
$ 
