Sverdknap funden i Jorden paa 
Sandbo i Vaage, Gudbrandsdalen. 
B. M. No. 1564. | 
En stor og smuk tretunget Sverdknap med Sølvbelæg og Fletninger af Sølv mellem Tungerne. 
Paa begge Sider af den mellemste af disse er indridset en uformelig Menneskefigur med stort Hoved og spids Hovedbedækning — paafaldende 
ligt det paa Brastad Runesten fra Stangenås i Bohuslån (se Bohuslåns Fornm.-1884, S. 278). Denne Runesten er fra kristen Tid, som vises af dens Indskrift. 
É Ge Fremstillinger af Menneskefigurer fra yngre Jernalders Oldsager har Bergens Museum kun denne, samt No. 2195 fra Jæderen og No. 2978 
ra Nordfjord). 
Paa de mindre Sidefliger er indridset Figurer, der ligner Valknuder med andre omgivende Ornamenter. — Disse »Valknudere minde om dem 
fra Mamenfundet, som efter Stilen henføres til første Halvdel af 10de Aarhundrede. 
Ti 186 ilag Sb Met 
Fig. 2. 2. Sværdet i 4- 
Sværd fundet i Vanse paa Lister. | 2a. Yderhjaltet og Knappen seet nedenfra. 1. 
Fundomstændighederne ubekjendt. | 2 0. Indskrift paa Klingens ene Side. 1. 
Stav. M. No. 1021. 2 c. Indlagt Mærke paa Klingens anden Side. 1. 
Denne Klinge bærer en mindre vellykket Udgave af Navnet Ulfberht; den er forsætlig brudt og beskadiget ved Ild. 
Anm.: Sighvat, Olaf den belliges Skald, kalder i sin Austfarakvad Olaf for »Lista Pengill«, 9: Listerboernes Fyrste (Sighv. 1, 25, 41). 
Den af Haralds Skjalde, der oftest nævnes, var Thjodolf fra Hvin i Egdafylki (nuværende Kvinesdal i Lister Fogderi. Den anden, Thorbjørn 
Hornklofe, er det som synger om Haralds Kjæmper: 
Fig. 1. | 
#. Den solvbelagte Knap i fuld Størrelse. 
Med Guld de begaves De eie røde Skjolde 
og fagre Sverd med fagre Rand 
med buniske Staal sølysmykkede Sverd 
og med Træle fra Østen. ringvævede Brynjer 
gyldne Belter 
== SS SSS > og udgravne Hjælme 
Paa deres Vaaben Armringe, som Harald dem skjænked. 
og gyldne Ringe (Keyser, Efterladte Skrifter, S. 281). 
du seer, at Harald dem ynder. 
og som, om Slaget i Hafrsfjord, kvæder: 
Ladte vare de med Helte 
og med hvide Skjolde 
med Vaaben fra Vesten 
og med vælske Sverd. 
(Keyser, S. 282.) 
I Buchs Katalog 1881 over Stavangersamlingen (S. 34. No. 1025) opgives Nederhjaltets Bredde til 0.12, Overhjaltets til 0.10, Mellemkavlens 
Længde 0.075. 
Fig. 3. | 
Sværd fra Aker i Vang, Hedemarken, 3. Sværdet i omtrent 1. 
sandsynligvis haugfundet. 3 a. Indskrift paa Klingens anden Side ca. 1. 
Univ. No. 4690. 
Ret tydeligt Ulfberht-Mærke paa den ene Side af Klingen, hvis Od er forsætlig afhugget, indlagt Ornament paa den anden Side. Hjaltene 
af Form som No. 510; de har Slyngeornamenter af Sølv (og formodentlig oprindelig ogsaa nogle af Kobber). 
Fig. 4. 4. Sværdet i 2. 
Sværd fra Skarsten i Olden, A 
Annex til Indviken, Nordfjord, OG Tengel Magen sro 
sandsynligvis haugfundet. 4b. Indskrift paa Klingens ene Side. 1. 
B. M. 3993. 4 c. Indlagt Mærke paa Klingens anden Side. 1. 
Tvæegget Sværd fundet i en Hustomt. Sværdet fandtes helt, men brast ved Optagelsen, og kun Hjaltet med en kort Klingestump var næsten 
ubeskadiget og indsendtes, dog mangler Knappen. Hjaltene ere rette med lidt udsvingede Hjorner. Det indre Hjalt er længere end Yderhjaltet, men desuagtet 
kun ubetydeligt bredere end Klingen, der ved Roden maaler 0.062. Det har ovalt Længdesnit, firesidet Tværsnit og lidt udvidede Hjorner. Længde 
0.098, Tykkelse paa Midten 0.022. Afstanden mellem begge Hjalt er paafaldende liden, kun 0.06. De ere begge forsirede med smaa skaalformede For- 
dybninger, der ere forbundne med to og to tværgaaende Metaltraade. Knappen har sandsynligvis været tredelt. (?) 
I den ene Hulrand sees indlagt tæt ved Roden et retvinklet Kors med kort Tværstreg paa hver Arm. Derefter to rette Streger, en E og en 
bueformet Levning af et ubestemt Tegn. Resten mangler. Paa den anden Side er indlagt tre rette Tværstreger og en korsformet Ornamentlevning — alt 
af smukt tvundne uligefarvede Jerntraade. 
Da der paa samme Sted ogsaa fandtes andre forrustne Jernsager, har Huset sandsynligvis været opført paa en lav eller udjævnet Haugtomt. 
Se Aarsb. 1882, S. 99. 7. 
Higa 5 Å | & 
NE Tre da tnallogse Mener paa Klingen. 7}. 
B. M. No. 2799. 5 0. Tværsnit af Klingen. +. 
Et stort og tungt tvæegget Sværd med afbrudt Spids og 0.090 lang Grebtange, rette tykke Hjalt og trekantet Knap, der ligesom Hjaltene 
bærer Spor af Metalbelæg. Det synes at være damasceret og har intet Fabrikmærke, intet Navn, ligesom det synes at være Tilfælde med ret mange 
damascerede Klinger. 
Fundet 1871 paa aaben Mark, ca. 0.75 under Overfladen, sammen med et Spyd, et Øxeblad, en Pilespids, en Skjoldbule og en Sax — samt Kul 
og Benstumper. 
IL, 165 MG, Sb file 
Sværdet i 2. 
Fig. 6. | 
Haugfundet Sværd fra Møklebust 6. Sværdet i 2. 
i Eid, Nordfjord. | I Klingens Hulrand indlagt Mærke. 
B. M. No. 1737. 
En tvæegget Sværdklinge 0.80 lang med rette metalbelagte og riflede Hjalt, hvoraf det indre er 0.10 langt, det ydre 0.070; har kun Fabrik- 
mærke og Damas (). Tangen er forsætlig knækket. 
Fundet 1847 sammen med en Spydspids i en liden Gravhaug som blev aabnet ved Veiplanering — i kort Afstand mod S. O. fra en større 
Haug hvorfra Bergens Musæum eier det store bekjendte Vikingefund (»Moklebustfundet« No. 2978—3000, S. 153 i Loranges Katalog). 
L. B. M., S. 186. 
Fig. 7. 
Haugfundet Sværd fra Brække | Få Grieg da 
i Hoprekstad, Vik i Sogn. | oe NG Sarr Ss 
B. M. No. 1204. 
Et tvæegget Sværd med 0.72 lang Klinge, 0.06 bred ved Roden, med rette tykke Hjalt og femtunget Knap (afbildet paa Side 182 af Kata- 
logen under No. 1203) med Solvtraade i Fordybningerne. Paa den ene Side sees i Hulranden Rester af en ubestemmelig Indskrift. 
Indrehjaltet har udvingede skarpe Ender, Yderhjaltet ligeledes, men er tykkere og kortere. Belegget har smeltet bort ved Baalets Brand. 
Kjærnen er af Længdedamas, ligesom paa de andre Sværd i samme Fund. — Odden er afhugget. 
Fandtes sammen med et enegget og to andre tvæeggede Sværd samt tre Spydspidser, en Øx og et Bidselmundbid, alle Gjenstandene brændte 
paa Ligbaalet, men ellers ubeskadigede. 
Fig. 8. f 
Sværd fra Hedemarken. 
Univ. No. 257. 
Klingen 0.63 lang, stærk aftagende, uden Od. Taalelig sikker Indskrift paa den ene Side; indlagt, men i det enkelte lidt hypothetisk, Orna- 
ment paa den anden Side, afbildet som No. 504 i N. O. 
Indlægningerne paa Hjaltet ere af Kobber, ikke af Sølv; de to smaa Broer over Knappens Furer af Bronce eller forgyldt Kobber. 
Jordfundet før 1830, men uvist hvor. 
Cfr. Univ. 2764 fra Restad i Faaberg, med femtunget Knap, brudt ved Tangeroden, og med Indskriften: Ulfberht, samt Univ. 3185, Stump 
med rette Hjalt fra Aadalen i Buskerud, med Begyndelsen til samme Indskrift. 
8. Indskrift i fuld Størrelse, indlagt i Klingens ene Hulrand. 
Fig. 9. 
Haugfundet Sværd fra Snartum 9. Sværdet i omtrent }. 
i Birid, Christians Amt. 9 a. Tegn eller Mærke indlagt paa Klingens anden Side ca. 1. 
Univ. No. 8301. 
Klingen forsætlig brudt paa to Steder. Odden mangler. 
Har paa den ene Side Meander-Tegninger og paa den anden utydelige Skrifttegn af tildels angelsaxisk Snit. 
Fig. 10. 
Haugfundet Sværd fra Farmen J 10. Sværdet i omtrent }. 
4 VERE bce eae Ke | 10 a. Mærke indlagt paa Klingens anden Side omtrent 12. 
Sværd med broncebelagt Hjalt og spids broncebelagt Knap. Er boiet saaledes sammen at Odden rækker omtrent 0.04 forbi Indrehjaltet. 
Sverdet maaler sammenbøiet 0.55, men vilde rettet maale 0.95, hvoraf Haandtaget 0.20. Klingen er ved Hjaltet 0.065 bred. 
Paa en Side meander-agtige Tegn; paa den anden en Blanding af Meander, Runetegn (?) og latinske Bogstayer; turde som den foregaaende 
være en keitet Efterligning ved en ukyndig Haand, af Ulf berht-Navnet eller af lignende Mærker. 
Fundet sammen med et Par Jernstigbøiler, to ubekjendte Jernredskaber, en Fil, et Knivblad, en Jernlænke og to Fale, hvoraf kun to Ringe 
tilbage, til et bøileformet Redskab. 
i 
ø 
p 
JAER RS NES AE 
