~ 
Fig. 1. 
Haugfundet Sværd fra Sæbø 
i Hoprekstad, Vik i Sogn. Øverste Del af Klingen med indlagte Tegn. 14/,. 
B. M. No. 1622. | . Indlagt Mærke paa Klingens anden Side. 1/,. 
Fra Sebo i Vik kan man se over til Systrand med Kongsgaard og Tempel paa Baldershage. Munch har godt- 
gjort, at Fortællingen om Frithjov hverken er historisk eller i sin Helhed meddeler et Sagn fra Hedendommen. Munch for- 
moder, at Sagaen er sammensat paa Island, maaske i r4de Aarhundrede. Professor S. Bugge mener, at de ældste af Sagaens 
Vers ikke kunne være blevne til før i 12te Aarhundrede: Sagaen knytter sig imidlertid til de her nævnte Lokaliteter. 
Dette tvæeggede Sværd synes at have været nedlagt ubeskadiget. Hele Længden er 0.79. 
Knappen er flad tresidet og smedet 1 et med Yderhjaltet, der er ret med ophøiet Midtrand og skraat afskaarne 
Ender. Det indre Hjalt har samme Form. Endernes Skraaflader begynder lige ved Eggene. 
Afstanden mellem Hjaltene er 0.089. 
Hulranden ophører et Stykke indenfor Odden, der altsaa har spidst-ovalt Tværsnit. 
Klingens Bredde ved Roden 0.062. 
Indskriften paa den ene Side er med Runer og læses af Professor Stephens som: »oh purmup« (Thormod eier), idet 
Hammermærket her bruges som Runetegn for Thor. 
Paa den anden Side er et langt Rudeornament, med en H-lignende Figur ved hver Ende. Maaske tydes disse 
Figurer rettest som rette Tværstræger med et Begyndelses- og Afslutningskors. 
Dette Sværd er fundet før 1825 sammen med en Øxe og et Bidsel, og kom med General Holcks Samling til 
Bergens Museum. 
Se Fornl. 475; L. B. M., S. 180. 
S 
Fig. 2. | PN Sweat ul Yr 
20 
PG 
Sværdet i 1/4- 
Tværsnit af Klingen. 'h. 
HAAR 
ageos 
Haugfundet Sværd fra Tværsnit af Klingen. 1/,. 
Langve i Indviken, Nordfjord. Øverste Del af Klingen med indlagte Tegn. 1/,. 
B. M. No. 3315. 2d. Indlagt Mærke paa Klingens anden Side. 1/,. 
Tvæegget Sværd, hvis Klinge forsætligen er knækket, kun 0.28 lang og viser Glødningsskal, ligesom Tangen er noget bøiet. 
Knappen er tresidet, Hjaltene rette og med riflet Metalbelæg. 
Klingens største Bredde er 0.06. 
Underhjaltet ret, jevnbredt, med riflet Belæg; Yderhjaltet af samme Form, men mindre, og med stor riflet Knap. 
Cfr. Fundet fra Lyslo i samme Præstegjæld, hvori Knapper med røde Stefie, udgraverede Sølvstykker, Kjeder samt en Sølvmynt 
af Karl den Store. (Aarb. 1877, S. 127). 
I den ene Hulrand sees en længere Række Tegn, der turde være en keitet Efterlignelse af Ulfberht-Navnet, men 
nærmest ligner to uregelmæssige »Meanderfigurer«. 
Et Korstegn sees ved Begyndelsen og Slutningen adskilt fra de andre Tegn ved to fra hverandre vendte Figurer, der 
ligner det angelsaxiske retvinklede Tegn for C. 
Paa den anden Side sees et langt Rudeornament med to rette Tværstreger ved den ene og tre ved den anden Ende; 
og ligner altsaa saavel Fig. 1 b, som Fig. 4 b, ligesom 9 b — alt udført af fint flettet eller snoet Jerntraad med smukke 
Afskygninger. å 
Fundet sammen med: 
En Spydspids, 
Et smukt Øxeblad og 
En ufuldstændig Skjoldbule. 
Se Aarsb. 1879, S. 243. 
Fig. 3. a Gwesclee 1 Yo 
Haugfundet Sverd fra Grof | Tværsnit af Klingen. 1/;. 
Prestegaard i Vik i Sogn. | c. Indlagte Tegn paa Klingens ene Side. 1/,. 
B. M. No. 1069. d. Indlagte Tegn og Mærke paa Klingens anden Side. Y/,. 
Tvæegget Sværd med Klingen svagt S-formet bøiet og Odden forsætlig afhugget. Bredden ved Roden 0.049. 
Det indre Hjalt er ret og langt, det ydre dannede ét Stykke med Knappen og er udoverbøiet ligesom Knappen, 
der har indadsvingede Sider. 
Afstanden mellem begge Hjalt er o.1. 
Klingens nuværende Længde er 0.68. 
I den ene Hulrand er indlagt en Række Tegn: først et Kors, derefter to rette Tværstreger, H med Tværstregen 
anbragt langt nede, en C-formet Figur og et Hammertegn? 
Cfr. det hammerformede Hængesmykke fundet 1854 paa Braatveit i Suledal sammen med en ganske liden Armring 
af Sølv og 2 angelsaxiske Sølvmynter af Ethelred II. 
Paa den anden Side er ligeledes indlagt først to rette Tværstreger, derefter to uregelmæssige liggende Kors mellem 
rette Tværstreger, to rette Tværstreger, en C-formet Figur og et Hammertegn (?), alt indlagt med smukt flammet Jern. 
Fundet 1835 indlagt i den østre Udkant af en Haug sammen med: 
Tre Spyd, 
En Øx, 
Endel Smederedskaber: 2 Hammere, Ambolt, Afhuggerjern, Fil, Tang, 
To Bidsel, 
To Skjoldbuler, 
En Sigd, 
En Tværøx, 
En Pig, 
Et Kistebeslag, 
Rester af en sammenklinket Jernkjedel, 
Endel Klinknagler. 
Urda I, S. 183. Fornl. S. 476. Lorange, B. M., S. 181. 
Fig. 4. 
Haugfundet Sværd fra 
Hjelmby i Sandeherred, 
Jarlsberg og Laurviks Amt. 
Univ. No. 5837. 
Største Delen af Klingen med Nedrehjaltet af et tvæegget Sværd. Det bevarede har en Længde af 0.63, Bredden 
under Hjaltet 0.059, Hjaltet 0.085 langt, ret, jevnbredt og tilspidset i Enderne. Har havt de sædvanlige riflede Belæg, som dog 
gik af under Pudsningen. Øvwrehjalt tilligemed det meste af Tangen er ogsaa tilstede, men løse. Hjaltet har havt en Knap, 
der var fæstet med Nagler. Rensningen har vist damascerede Ornamentindlæg øverst paa Klingens begge Sider. 
G Oy Go Go 
(> 
4 
4a. Sverdet i 1/; med indlagt Mærke i Hulranden, Odden forsetlig afhugget. 
4 b. Indlagt Tegn paa Klingens anden Side ¥/5. 
