Fig. 1. 
Spydspids fra Kvale i vestre 
Slidre, Valders. 
Sandsynligvis haugfundet. | 1 b. Det damascerede Stykke af Bladet i fuld Størrelse. 
B. M. No. 3275. 
Spydspids med langt, smalt Blad og tyk Skaftholder. Bladet er forsætligen bøiet ved Odden og har paa begge Sider dybe Hugmeerker i 
. Eggen. Den ene Bredside er forrustet, den anden derimod har tildels et blankt Glødningsskal, som tydelig viser den Mærkelighed at dette Vaaben har 
været damasceret. 
Er et af de første damascerede Fund fra yngre Jernalder, da saadanne før vare mest kjendte fra Mosefund. 
Den bøiede Od og Hugmærkerne viser imidlertid, at Materialet er Smedejern, og da Spydbladet er meget tykt langs Midtlinien (0.01 paa 
Midten), kan det ikke være beregnet paa Bøielighed. 5 
Langs Skaftholderen er indhugget dybe, mod Enderne sammenlobende Længdefurer og Skaftholderens Vægge ere ualmindelig tykke, indtil 
0.005. Dens ydre Tvermaal er 0.03 og Lengde 0.12. Op imod Bladet bliver den noget flad med næsten rette Smalsider. Overgangen fra Skaftholderen 
til Bladet er jævn, og Eggene begynder i 0.1 Afstand fra Skaftholderens Aabning. 
Bladets største Bredde 0.035 og hele Vaabenets Længde 0.442. 
Cfr. Aarb. Møde 3/,, 1877. Side 5, om et damasceret Vikingesværd fra Slagelse. Montelius 503 å og b fra Gottland. B. M. 3968 6 og 3985. 
Cfr. ogsaa: Horæ feræles, Tab. XXVII Fig. 2, om et karolingisk Spyd fra Amiens: »the blade is solide and well made, the sucket having on 
it engraved furrows; at the sides are projecting wings. It has been conjectured that spear-heads of this type were intended. for hunting.« (Lignende Spyd 
findes i British Museum og Tower of London). 
Nærværende er fundet sammen med en liden Jernsax, et lidet Knivblad, tre Pilespidser, et eiendommeligt, spydlignende Redskab og en Løysigd. 
Fig. 2. 
Haugfunden Spydspids fra 
Hvinningstad i østre Slidre, Valders. 
B. M. No. 2943. 
Spyd med o.12 lang fin Skaftholder og 0.15 langt Blad, der er knækket og hvis Od mangler. Bladet svinger fra Falsen raskt ud til en 
Bredde af 0.033, men aftager jævnt mod Spidsen. Det har sin største Tykkelse langs Midten. 
: Skaftholderen er bedre bevaret og er helt over prydet med Sølvbelæg, hvori er anbragt forskjellige baandformede Ornamenter, som ved forsigtig 
Afbankning af Rusten atter er komne frem og har holdt sig godt. 
Dette Pragtstykke er funden liggende for sig løst i Jorden i Udkanten af en Gravhaug. 
Fig. 3. 
EE se ie Ep | 3. Spydspidsen i halv Størrelse. 
B. M. No. 4268 b. 
Spydspids 0.35 lang, temmelig tyk og smal. Skaftholderen og meget af Bladet er bortrustet. 
Fig. 4. | 
| 1 a.- Spydspidsen i 4. 
3 
2. Spydspidsen i hel Storrelse. 
Haugfunden Spydspids fra Nes 
i Stedje, Sogndal i Sogn. ) 
B. M. No. 1245. | 
Et paa Midten med Forsæt afbrudt Spyd fundet 1861 sammen med en hel Spydspids, et tveegget Sværd, Skjoldbule, Øxeblad, Pilespidse, 
Hammer, Tang, Mærkejern, Skavkniv, Bor, Hængsel, Jernhank, Jernbeslag, Stegepande, Jernbaand, og Levninger af to Trækar, der havde været anvendte som 
Gravurner og indeholdt brændte Ben. 
165 18% Ailo, Sb 209/35 
4. Spydspidsen i halv Størrelse. 
Fig. 5. 
Spydspids fra ukjendt Findested. I 5. Spydspidsen i halv Størrelse. 
B. M. No. 4303. | 
Stor Spydspids ualmindelig godt bevaret. Skaftholderen er kegleformet og gaar et Stykke op paa Bladet. Den har to store Naglehuller og 
har været belagt med Sølv. Bladet er fladt og har sin største Bredde 0.078 nær Skaftholderen. Ved Bladets Rod er to smaa kugleformede Udspring. Bla- 
det er damasceret Arbeide ens paa begge Sider, langs Midten er indfældt et mod Spidsen aftagende Baand med skraatstillede Hager, anbragte i ligestor 
Afstand fra hverandre. 
Odden afrundet. 
Spydspidsens Længde 0.44. 
Dette mærkelige Spyd har været i Samlingen allerede før Museets Flytning, uden at være opført i Fortegnelsen, og uden at man har vidst 
hvorfra det var kommen — dog sandsynligvis etstedsfra i Bergens Stift — og fra Tiden ved Vikingetogenes Begyndelse. 
Damasceringen er dækket af Rust. 
Cfr. Antikv. T. 8 Del, S. 7 og 27. (Vendelfyndet, Fig. 10 — »af vacker og ovanlig Form<). 
Fig. 6. x : å 
Haugfunden Spydspids fra | 6. Spydspidsen i 3. (Længde ca. 0.21). 
Sandeherred, Jarlsberg & 7 Den damascerede Tegning ens paa Bladets begge Sider. 
Laurvigs Amt. : : 
B. een reer | Odden forsætlig afhugget. L. B. M., S. 133. 
Fig. 7- 
Spydspids funden i en Myr paa 3) 
Lgen i Vossestrandens Præstegjæld. 
B. M. No. 4275. | 
Bladet har sin største Bredde paa Midten 0.045 og er noget beskadiget ved Odden. Bladets Længde er 0.24. Skaftholderen er 0.12 lang og 
0.03 i indvendig Tvermaal ved Randen. Efter at den er bleven renset, viser den sig at have været forsiret med Længderifler. Fra Midten af Bladets Rod 
udgaar paa hver Side to brede fordybede Rifler, der nær Randen danner en tungeformet Bøining, saaledes at de mødes, hvorefter de som en ret Linie 
fortsætter op til Udgangspunktet. I Fortsættelse af hver Eg er to lignende noget kortere Rifler. Tungerne mellem disse Rifler ere bueformet fordybede i 
hele sin Længde. Å 
Bladet selv er paa en kunstfærdig Maade smedet af uensartet Jern saaledes, at man paa begge Sider fra Roden til Odden ser et ensartet 
Mønster af sølvblanke regelmæssige Skraalinier og Tunger, der til begge Sider begrændses af de jævnbrede Egge. 
Fig. 8. 
Haugfunden Spydspids fra : å å E 
Hellebust i Vik, Søndfjord. 8. Spydspidsen i halv Størrelse. 
B. M. No. 1164. 
Denne Spydspids er Bergens Musæums største, 0.63 lang med 0.42 langt og 0.08 bredt Blad, samt fremstaaende Hager paa Skaftholderen. 
Den damascerede Tegning ens paa begge Sider. Odden forsætlig afhugget. 
Fundet sammen med et tvæegget Sværd, en Jernpig, to Øxeblade, en Tværøx, en Hammer, to Bidselringe, en Sigd, en Skjoldbule, en Spore, fire 
Pilespidse, en Hvæssesten, en Ring og en Vægtskaal. 
Urda I, 178. L. B. M., S. 184. 
Spydspidsen i halv Størrelse. 
Fig. 9. 
Ornament paa et haugfundet spya| 9. Ornamentet i fuld Storrelse, indlagt over Spidsen af den damascerede Tegning paa en Spydspids af Form 
fra Fedje Nr | som foregaaende, altsaa paa den ved @ angivne Plads paa Fig. 8. 
Ornamentet tilhører et Spyd med to Hager paa Skaftholderen, fundet sammen med et Øxeblad, et enegget Sværd, Tværøx, Sigd og 
Bidselmundbid. it 
Det ligner Slutningsornamentet paa den i Z. fiir Ethn. IX (1877) Taf. XI afbildede Sværdforsiring paa en Klinge fra Middelalderen i Niirnberg- 
TB VISIO, 
