INLEDNING. 3 
Batrachierna, liksom hos Däggdjuren F), men genom 
st 
en enkel hos de öfriga, likasom hos foglarna och fiskarna. 
Respirationen : De andas luft med lungor; de 
hafva derföre två näsborrar, som öppna sig utvändigt 
på nosen och invändigt i gomen; de hafva luftsrupe 
och larynx, äfven de stumma. Deras lungor äro blåse- 
formiga och på inre sidan mer eller mindre försedda 
med grofva celler och alltid i midten ihåliga (hos alla 
Skandinaviska arter). En del hafva, under deras för- 
sta utvecklingsstadium, utvändigt sittande "Gälar; hos 
några få (exotiska) qvarblifva dessa jemte lungorna 
under hela lifstiden t. e. hos Proteus, Siren m. fl. Hos 
de flesta försvinna gälarna då lungorna blifvit tillräck- 
ligt utvecklade. I allmänhet finnas två likstora lun- 
gor; men hos de långa cylinderformiga Amfibierna blir 
vanligen blott den ena utvecklad, den andra förblifver 
rudimentär. Diafragma (skiljeväggen mellan bröst- och 
bukhålan) saknas alltid hos våra inhemska; hos kroko- 
dilen finnes den. — Att Grodan och vattenödlorna i vatt- 
net andas med huden, har genom absoluta rön blifvit 
ådagalagdt;.: 
Cirällationen af blodet sker olika med hvad hos 
de föregående djurklasserna eger rum; detta kommer 
af hjertats olika byggnad. Skiljeväggen mellan hjert- 
kamrarna är nemligen alltid ofullständig och stundom 
saknas den alldeles. Således mäste alltid det syrsat- 
ta blod, som från lungorna ingår i venstra hjertörat 
(hos Batrachiernas larver finnes ej mer än ett likasom 
hos fiskarna) och derifrån i den del af hjertkamma- 
ren som svarar mot den venstra, der blandas med det 
venösa blod, som från kroppsdelarna ingått i högra 
hjertörat och derifrån i högra delen af hjertkammaren. 
Då man härtill lägger lungornas ofullkomliga byggnad, 
+) Dock har Hyperoodon bland hvalarna ledknapparna hop- 
växta till en. 
i 
