Flourens 
om huden 
hos olika 
Nationer. 
Folk- 
36 
högsta grad rik, och upptager jemförelse mellan 
folkslagens språk, historia, m. m., men är ej egnad 
för ett utdrag. 
En större olikhet mellan menniskoracerne sy- 
nes Flourens böjd för att antaga. Han VäntnktR 
att hos Charrua-indianer (från Amerika), Negrer 
och Mulatter, ligger det pigment, som förse 
färgen, näst irtider inre lamellen af epidermis, på 
en turn lamell af corpus mucosum, och derunder 
ännu en lamell, som förenar den förra med sjelfva 
derma. På Europeers hud hade F. hvarken kun- 
nat framställa pigmentet eller de 2 derunder lig- 
gande lamellerne, och tyckes tvifla på att de fin- 
pas "utvecklade : (Ann. Sc, : Nat: 7 ”(1N37)3 pe SAD: 
Om tungans ”corps muqueux” id. ibid. p. 219). — 
Denna olikhet i huden anser F. vara en ”charactere 
de premier ordre” för menniskoracerne, men han 
hade ännu ej haft tillfälle att undersöka dess be- 
skaffenhet hos flera folkslag, och särdeles ej hos 
dem, af den så kallade Mongoliska racen. Cranii 
bildning antages såsom en karakter af andra rangen, 
och allt annat såsom mindre vigtigt. F. antager 
10 bestämda racer, nemligen de 7 som Prichard 
omnämner, samt dertill Malayska, Boschismanska 
och ”Zeeländska” (månne Nyzeeländska?). — Ma- 
layerne skola utmärka sig genom ovanligt utstående 
tubera parietalia och tvär söke (Ann. jo Nat. X. 
(1838) p. 357. Considerations etc.). 
En klassification af Folkslagen, med approxi- 
mängden mativa uppgifter på antalet, lemnar d'Halloy (i 
på jorden. 
Bullet. d. Bruxelles 1839, 1. 279). Han antager: 
af hvita racen 442 millioner 
— gula — 220 - 
— röda — 5 ps 
dre RR = 
