39 
Om Cranier af Skandinaviens forntida innevå- 
nare, se Svensk litteratur. 
Om de forntyska grafkullarne finnes en af- 
handling af Wollmar, i Faunus, 2:dra bandet 
(1837) enl. Isis 1837 p. 82. 
Dutrochet visar (i P'Institut N:o 210) att de 
gamle Egyptierne ej kände bomull. Mumierne äro 
svepte i tyg af lin. 
Om menniskoracerne, Fr. Fischer i Verhandl. 
d. Schweitz. Naturf. zu Basel. 
P. P. Broc, Essai sur les races humaines, con- 
sidérés sous les rapports anatomiques et philoso- 
phiques. 8:o, Parie 1836. 
På linguistiska grunder visar D:r W. Schott 
(äber die Tatarischen Sprachen, 81 sid. 4:o Berlin 
1836) en nära stamförvandtskap mellan Mongolerne 
och de Tatariska (Turkiska) folken, samt utsträcker 
vidare denna slägtskap äfven till de Finska folken. 
Ordlistor för 3:ne negerspråk (Kissi, Vey och 
Mendi) finnas upptecknade efter slafvars berättelser, 
af J. Gibbs, i Sillimans Journ. 38, p. 41. 
Rapp Versuch einer Physiologie der Sprache, 
und historisehe Entwickelung der Abendländischen 
Idiome nach Physiol. Grundsätze Stuttgard & Tä- 
bingen 1836. 
Bopp om Celtiska språkens affinitet med 
Sanscrit: Berl. Bericht. 1838, p. 186. 
Om Othomiternes språk har en infödd Mexi-Om Ame- 
z rikanska 
canare, Em. Naxera, lemnat intressanta under- folkslag 
rättelser i en latinsk afbandling, införd i Philad tnningar. 
Transactions, New. series vol. V. p. 249. — Denna 
nation, som bor inom Mexikanska området, och 
skall vara högst rå och obildad, säges både till 
språk och utseende visa en stor likhet med Chine- 
serne.  Blotta namnet, som de gifva sitt eget språk: 
Hiang-hiung, (”Sermo qui quievit”) tillkännagifver 
