HH 
Om - Iilerns lefnadssätt (se Fror. Not. 1839 
uSepts. XI; 20). 
Underrättelser om en tamd Mård, af Pie- 
truski, finnas i Wiegm. Arch. 1839, p. 251. Den 
förtärde gerna bröd, frukter och vin. 
Bonaparte afbandlar de europeiska arterna 
af egentliga Mustele (typ. Erminea), 1 Iconogr. 
della Fauna Ital. fasc. 22; och uppräknar alla 
kända arter i Charlesw. Mag. 1838, p. 37. De 
äro följande: 
M. Erminea L. i Europa. 
— Cicognanni Bonap. Nordamerika: svansen n. kor- 
tare än halfva kroppen och i spetsen svartaktig. 
— Boccamela Cetti, i Sardinien; lik m. vulgaris, 
men 8; tum lång, med nära 4 tums (3 
svans. Den anses vara Aristotelis fIctis; äl- 
skar håning. 
— vulgaris L. i Europa. Svansen kortare än 3af 
kroppen, utan svart spets. 
— Richardsoni Bonap. i Nordamerika (M. Erminea 
Brick: fos; bor.: At): 
— longicaudata Bonap. i Nordamerika (M. Ermi- 
nea ibid.) 
— frenata' Licht:' i Mexico. 
Hodgson om Mustela kathiah från Nepal. 
Institut 1836, N:o 189. (Nära Illern). 
Bell ROT slägtet Galictis , af Gulo ba 
tatus Desm. och en ny art. G. Allamandi; + Zool. 
Proc. 1837,'p. 45. — Revue Zool. 1838, p- 293. 
Hit hörer äfven G. barbarus från Brasilien. De 
äro fullkomligt plantigrada och i kroppen lång- 
sträckta. Om deras affinitet se förut vid Wieg- 
manns öfversivt af rofdjuren]. 
Lichtenstein, monografi öfver sl. Mephitis 
Cuv. i Berl. Vet. Ac. Handl. 1836, (tryckt 1838), 
p. 249, (Utdrag i Isis 1839). 17 arter äro kända, 
