169 
blifvit illa skadade genom dess sparkning. Förr 
jagades den mycket af infödingarne, som väl kände 
skillnaden mellan könen, men nu, sedan Nyzee- 
ländarne blifvit Europeiserade, lemnas fogeln mera 
1 ro, och är ganska svår att erhålla, ehuru den 
skall förekomma temligen mycket. — Den Kivi 
som finnes vid trakten af Ostcap skall vara större, 
och utgör kanhända en annan art. (Se Short i 
Zoul. Proc. 1837, p. 24; — Cantor i Z. Pr. 1839, 
p. 63; samt derifrån i Fror. N. Not. 298; — Tay- 
lors Annals Jan. 1840). 
Samma djurs anatomi afhandlas utförligen af Dess. 
Owen i Zool. Pr. 1838 (p. 48, 71, 105 och 108,”"”" 
samt derifrån i Wiegm. Archiv 1839, p. 85 och 
364), hvarur jag blott kan meddela några spridda 
drag. — Uti magen och tarmen funnos lemningar 
af insekter. Muskelmagen är tunn liksom strutsens. 
Ingen säck vid pylorus, hvilken finnes hos Strutsen. 
2 blindtarmar af 5 tums längd. — Då lungorna 
och respirationsorganerna i allmänhet hos foglarne 
hafva en egen bildning, som står i förhållande till 
dessa djurs rörelse i luften, var det af stort in- 
tresse att lära känna deras beskaffenhet hos Apteryx, 
som är fullkomligt oskicklig att flyga och har vin- 
garne reducerade till den minsta viddi hela fogel- 
klassen , samt dessutom har flera olikheter med an- 
dra foglar i yttre bildningen. Resp. organerne be- 
funnos äfven högst olika med dem hos andra fog- 
lar: inga luft-säckar funnos bland viscera; dia- 
phragma var hel, blott lemnande genomgång för 
oesophagus m. m. såsom hos Mammalia! Luftsäckar 
finnas dock, såsom vanligt, utgående från lungorna, 
men de ligga mellan dessa och diaphragma. Den- 
na sednare del ligger nästan långs åt kroppen och 
hjertat hänger liksom i en bråksäck genom den- 
samma, inåt abdominal-caviteten. Lungorna äro, 
