203 
Ichtyologi. 
För några år sedan väckte den nya classifica-Fiskarnes 
tion af fiskarne, som Agassiz uppgjorde efter - 
strukturen af deras fjäll, en välförtjent uppmärk- 
samhet. Den blef af så mycket större värde; då 
den framför andra är användbar för bestämmandet 
af de fossila fiskarterna, och den var just för detta 
ändamål uttänkt (jemf. förra årsb. pag. 83). Här- 
igenom erhåller kännedomen om fiskfjällen en märk- 
värdighet, som kan jemföras med den af de två 
högsta djurklassernas skelett, och hvarje bidrag till 
utredande af detta ämne är af stort värde. En ny 
undersökning af fiskfjällens struktur har blifvit an- 
ställd af Dr. L. Mandl, som trott sig komma till 
ganska olika resultater med dem som Azgassiz fram- 
ställt, ehuru skillnaden ej torde bli så stor som 
det vid genomläsandet af hans afhandling kunde 
synas. M. söker bevisa, att fjällen äro verkligen 
organiserade och lefvande delar, som inifrån ut- 
vecklas liksom alla andra kropps-organer, vid hvil- 
ken åsigt väl intet annat är att anmärka, än det, 
att den numera förmodligen ej af någon betviflas , 
ehuru man förr plägat anse alla de hornartade de- 
larne (epidermis, naglar, hår, fjädrar, tänder, m. 
m.) såsom döda, oorganiska secretioner, till följe 
af deras brist på känsel. Hvarje fjäll består, enligt 
Mandl, af 2 broskartade lag, hvaraf det öfre inne- 
håller sådana corpusculi, som finnas uti de egent- 
liga, ej fibrösa, brosken, och på ytan är försedt 
med celler. Det undre laget utgöres deremot af 
tunna, fibrösa lameller, hvilkas fibrer 1 samma la- 
mell äro parallela, men i olika lameller hafva nå- 
got olika riktning. 
