209 
nen af Acipenser, Geoffr. S:t Hil. Institut 1839, p- 
233. — Sjelfva gälbladen, ”muskelapparatet m. m. 
och mechanismen af fiskarnes respiration beskrifvas 
af Du wernoy 1 Ann. Sc. Nat. XII, p. 65. 
Wilbrand anser Fiskarnes gälbågar motsvara 
thorax hos de högre djuren; se Isis 1838, p. 575. . 
Denna åsigt har förr varit bragt å bane och bar 
utseendet mycket för sig. Det är endast genom 
tillhjelp af kännedomen om gälbågarnes utvecklings- 
historia, som man kan bestämma huruvida de mot- 
svara refbenen med bröstbenet, eller tungbens-hor- 
nen, hvilket sednare ej blott har yttre utseendet 
helt och hållet för sig, utan äfven, genom direkta 
undersökningar synes vara tillräckligen bevisadt. 
Tvenne arteriella bulbi, som uppfylla functio- Chimzxeras 
nen af accessoriska hjertan hos Chimera ”arctica” er 
beskrifvas af Duwernoy Ann. Sc. Nat. 8, p. 35 
(1837), och Institut 1837, N:o 220. 
Rathke har, i Mällers Archiv 1837, p. 335, Tarmka- 
lemnat en afhandling öfver fiskarnes tarmkanal rökig 
allmänhet, med särskilt beskrifning och figur af 
denna del hos ett ganska stort antal af Svarta haf- 
vets fiskarter. Han indelar tarmkanalen i tre delar: 
Mun-tarm , mellan-tarm och änd-tarm. Den först- 
nämde utgöres af: 1:o svalget, försedt med ring- 
muskler, 2:o0 oesophagus och 3:o magen. Oesopha- 
gus saknas ofta; men något, oväntad förefaller R:s 
uppgift, att äfven magen understundom fullkomligt 
är borta.  Sjelfva magen visar den största olikhet 
i yttre formen, och synes ofta hafva helt olika ut- 
seende hos närslägtade arter. 
Samme författare afhandlar på lika sätt fiskar- 
nes Lefver, Myjelte och Urinorgarner, 1 Mällers 
Archiv 1837, p. 468. — En afhandling af A. 
Steenstra Toussaint, de syst. uropoético Squali 
Prof. Sundevalls Arsb. 1837—184o. 14 
