212 
L. norvegicus är Cuviers Crenilabrus norv. och La- 
brus Bore, Asc., hvaruti jag endast kan se en 
vanlig L. norvegicus med otydlig fläck vid stjer- 
ten, anföres såsom egen art, efter andra för- 
fattare; men Val. säger sig ej hafva sett den. 
L. rupestris blir typ för slägtet Ctenolabrus och 
L. exoletus för slägtet Acantholabrus. 
De båda sidstnämda slägtena hafva en rad fina, 
kardlika tänder bakom den yttre raden af stora, 
coniska tänder, och det sista utmärker sig dess- 
utom genom flera än 3 taggstrålar i analfenan. — 
Valenciennes tviflar ännu på Nilssons förkla- 
ring af Linnés ÅL. suillus; nemligen att den är 
en namnart, tillkommen genom orätt anteckning 
af taggstrålarne i ryggfenan hos LZ. rupestris , hvil- 
ket dock blir tydligt om man jemförer Linnés be- 
skrifningar, och bevisligt då man besinnar att det 
ej kan vara någon annan svensk art,att Linné en- 
dast kände L. suillus och exoletus såsom svenska, samt 
att han hade beskrifvit den förra i vestra skärgården, 
hvarest L. rupestris är en af de allmännaste fisk- 
arter, som ej kunde undgå att bli sedd af Linné. 
Valenc. anförer deremot £L. suillus L. såsom syno- 
nym under en art, L. Donovani Val., hvarom han 
sjelf ej tyckes vara rätt säker, och som de engel- 
ska ichthyologerne hade kallat IL. lineatus: Om 
denna verkligen är en egen art, så tyckes den 
komma högst nära intill Nilssons ofvannämde L. 
lineatus (mixtus &I.). Slägtet Labrus är fördeladt 
i 5: Labrus med 21, Cossyphus med 15, Crenila- 
brus med 30, Ctenolabrus med 8 och Acantho- 
labrus med 6 arter, tillhopa 80. -— Efter utgifvan- 
det af Cuviers och Valenciennes arbete hafva ej 
många nya arter af acanthopterygii, och i allmän- 
het få hafsfiskar blifvit beskrifne. Deremot har 
