251 
dorna af första abdominalsegmentet, hvilken är be- 
täckt af en hårig, elastisk membran, och ofvanifrån 
täckt af en gul hårpensel; Jjudet skulle alstras ge- 
nom luften från det närbelägna luftrörshålet, som 
satte håren och membranen i vibration (se Bull. 
de Petersb. 1838; p. 164; — Isis 1839, p. 641; — 
Revue Zool. 1838, p. 184). Då detta ämne före- 
var i Societe Entomologique, upplystes, att det 
beskrifna organet finnes, mer eller mindre utbil- 
dadt, hos en stor del lepidoptera, hvilka dock ej 
gifva något ljud (Aun. Ent. 1838, p. LV). Gou- 
reau, som uti en af sina förutnämda afbandlingar 
hade framställt samma cavitet som Nordmann be- 
skrifvit, såsom säte för ljudet, till följe af en sort 
trumning, erkänner denna mening för oriktig (i 
Ann. Ent. 1838, p. 401), men tillägger, att han ej 
kunnat utröna ljudets rätta säte; det tyckes upp- 
komma från hufvudet, men ej genom inre orga- 
ners verksamhet. Han synes böjd för att anse det 
frambringas i en cavitet som betäckes af en con- 
vex trummhud under ögat. Slutligen företog sig 
Duponchel att i flera entomologers närvaro un- 
dersöka detta fenomen; men resultatet häraf blef 
allenast ett bevis att alla förut uppgifne orsaker 
till detta ljud voro oriktiga. Det uppkommer nem- 
ligen: 1:o ej af gnidningen mellan Palpi och spi- 
ralsnabeln, såsom Réaumur trodde; 2:0, ej af Ap- 
pendices frampå thorax såsom Engramelle an- 
fört; 3:0 ej af luftens genomgång från trachex i den 
ofvanbeskrifne caviteten , hvilket varit Lorey's [och 
Nordmanns] mening; 4:o i allmänhet ej från 
denna cavitet, som dessutom blott finnes hos han- 
nen, ehuru båda könen gifva ljud; 5:o ej af luf- 
tens genomgång genom snabelns basis, såsom Pas- 
serini yrkat. Orsaken till ljudet återstår således 
ännu att finna; men D. förmodar att det kan upp- 
