Parasita. 
356 
Hersilia Apodiformis n. g- entomostr. fr: Medelhafvet, 
a nära Cyclops; Philippi, i 
Peltidium purpureuwm] Wiegm. Arch. 1839,p. 125 & 131. 
Payen om Cancer salinus Linn: (Artemia sa- 
lina), Ann. Ent. 1836, p. LXII. Den lefver i 
saltdammarne vid Marseille. Då vattnet genom af- 
dunstningen blir alltför concentreradt salt, dö de, 
och flyta till ytan, hvaraf vattnet får en rödaktig 
färg. De sprida då en viol-lukt. En närslägtad 
art finnes i Natron-sjöarna i Egypten. 
Ch. Pickering och J: Dana lemna en ut- 
förlig beskrifning och anatomi af en Caligus , 1 Sil- 
lim. Am. Journal XXXIV, p. 227. (Isis 1840, p, 
202). Arten lefver på Torsk vid Amerika och be- 
nämnes Cal. Americanus, men tyckes mig vara 
densamma som den, vid våra kuster, på stor torsk 
vanliga C. Miilleri.. Förf. anmärka att detta djur 
har munnen försedd med starka käkar och således 
blifvit orätt klassificeradt tillhopa med Siphonosto- 
ma; detsamma gäller om Argulus. Födan utgöres 
icke af fiskens blod, utan af dess yttre slem m. m. 
Det yttre skelettet består af 4 segment, hvaraf 
det första är större än alla de öfriga tillhopa, 
sköldlikt, ovalt, och baktill inskuret. Genom in- 
tryckningar delas det i 5 delar, nemligen: a, hufvu- 
dets främre del; 6, dess större bakre del; c, tho- 
rax anterior; d, e, sidodelarne (epimerz). Andra 
segmentet (Thorax posterior) ligger uti bakre in- 
skärningen af det första. Tredje, eller första ab- 
dominal-segmentet , är nästan fyrkantigt, knappt 
bredare än det nästföregående. Fjerde eller sista 
segmentet är helt litet, aflångt, med 2:ne små, i 
spetsen håriga stjert-vårtor; det är något olika hos 
båda könen. — På hufvudets framdel finnes en 
liten incisur, och bredvid den 2 små vårtor (an- 
tennae media); vidare sugknapp som orätt blifvit 
