376 
tionsresor för att utröna deras tillstånd. Ostronen 
sitta fast vid klippor och stenar der sådana finnas, 
men ligga på de flesta ställen uti den lösa bottnen 
utan att vara fästade. Djupet är ganska olika, så 
att en del bankar blott betäckas af några fots vat- 
ten. Dessa lida af frosten under stränga vintrar. 
Om fortplantningen erhålles ingen ny upplysning, 
men underrättelser lemnas om många sjödjur som 
förstöra ostronen. 
Om Per- Öfver Perlornes uppkomst och frambringande 
lornas med konst, har D:r Waltl i Passau anställt un- 
dersökningar. Dessa gjordes uti floden JIlz, som 
vid Passau flyter in i Donau, samt i andra små 
åar, hvarest perlmusslor finnas. — Perlorna äro af 
två slag: 1:o bruna, ofta vanskapliga, utan glans 
och klarhet. De kallas vanligen omogna, efter den 
falska förutsättningen, att de, under en vidare ut- 
veckling, bli runda och vackra. Dessa bestå af 
concentriska lag, och hafva innerst en liten rund 
kärna, så stor som ett kålfrö. De förekomma all- 
männare än de äkta perlorna. = 2:0 hvita, eller 
äkta perlor, äro dels runda, dels af annan form. 
Dessa bestå aldrig af reguliera concentriska lag, 
såsom de bruna perlorna, utan hafva en till utse- 
endet irregulier sammansättning. Då en perla upp- 
löses i salpetersyra kan man på det olösta residuum 
litt undersöka lagren; de äro reguliert fibrösa hos 
de bruna perlorna, men hos de hvita äro de irre- 
guliera och hafva ett marmoreradt utseende. De 
runda perlorna finnas alltid uti manteln och bilda 
en upphöjning derpå; man kan derföre se dem 
utan att döda djuret. De musslor som innehålla 
en liten perla bör man förvara på ett särskilt 
ställe, för att låta perlan tillväxa. frreguliert bildade, 
eller icke runda perlor förekomma både i manteln 
och på skalet. Orsaken till de sednares uppkomst 
