495 
med en spets under hjernans bakre del, der hvar- 
est hörsel-kapslerna uppkomma; men den yttre be- 
läggningen kring den slida, hvaruti i allmänhet 
verteber-kropparne utbildas i form af ringar, sträc- 
ker sig längre fram och afgifver 2 broskgrenar 
framåt, i form af en grekisk lyra, hvilka ligga 
tätt tillhopa under näskapslerna, som bildas i cranii 
framända. Hos de två högre klasserna samt ödlor 
och ormar finnes en tredje, kort mellan-gren. De 
två -lyrformiga grenarne hopväxa framtill, och från 
hopväxningsstället uppväxer näsans skiljevägg (la- 
mina ethmoidalis m. m.), från hvilken sedan näs- 
benen bildas. Ossa intermaxillaria bildas framom 
deras spets.  Nackbenets verteberkropp (pars basi- 
laris) bildas i beläggningen kring spetsen af chorda 
dorsalis, liksom en verteber; den bakre corpus 
sphanoidale, i samma massa vid roten af de båda 
lyrlika grenarna, och den främre corpus sphanoidale 
jen massa som utväxer mellan dem. Båda corpora 
sphanoidalia äro underkastade flera förändringar. 
[Jemför härmed J. v. Mällers beskrifning af 
eranii botten hos Cyclostomerna i Vergl. Anatomie 
der Mvyxinoiden, Berlin 1835, hvarest verteber- 
bildningen fullständigt afhandlas. Hos Ammocetes 
finnas endast de lyrformiga grenarna, som framtill 
gå tillsamman såsom en båge, hvilken i form af 
ett gomben ligger under näseaviteten. Detta djur 
hinner således aldrig längre i utbildning af dessa 
delar, än till samma stadium som de högre djurens 
foster 1 första början. Hos Amphioxus lanceolatus, 
hvars struktur först 1839 blef undersökt af Retzius 
och mig, finnes ej en gång dessa broskgrenar, utan 
chorda dorsalis går ända fram i kroppens främsta 
spets. Ett motsvarande stadium tyckes böra finnas 
hos de öfriga djurens foster]. — Se äfven H. 
Rathke, täber Enwickelung des Schädels der Wir- 
