503 
Purkinje & Valentin de motu vibratorio 
animalium vertebratorum, Act. Bonn. XVII, 2, 
pag. 84. 
Siebold har ej kunnat upptäcka flimmerorgan 
i någon del af insekternas kropp, ej en gång 
i Vagima; Wiegm. Archiv 1838, p. 201. Det- 
samma yttrar han om intestinalmaskarne; se förut 
sid. 364—5. 
Sedan man funnit att växternas yttre delar Hår, 
sitta i spiral kring stjelken, och lyckats att kridgg 
denna spiral fbder beräkning , eller att med ma- 
thematiska. formler uttrycka hvarje dels läge, var 
intet naturligare än att söka samma lagar hos dju- 
rens yttre delar t.: ex. hår, fjäll, fjädrar o. s. v. 
En artikel af M:r Mandl öfver detta ämne finnes 
i Ann. Sc. Nat. vol. 9, p. 292, hvaruti Förf. dock 
mest omtalar hvad han ämnar visa i detta hän- 
seende. 
Om hårens riktning på menniskokroppen lemnar 
Eschricht en högst interessant afbandling i Möäl- 
lers Archiv 1837, p. 37. Denna riktning är på 
hvarje punkt bestämd och synas bäst hos fölters 
Trinius äber das Wesen und die Bedeutung 
der Menschl. Haare, nägel und zähne Act. Bonn. 
NIH, Ayp: A7, 
Gasa om hornbildningarne på olika ställen 
af djurens kropp; Mällers Åsen 1836, p. 362 — 
innefattar äfven hårens bildning. 
Retzii undersökning af vädenmlas byggnad, Tänder. 
se förra årsb., p. 164, ata intagen i Mällers 
Archiv 1837 och Isis 1837, p. 519. 
Owen framställer en theori för tändernas 
bildning och tillämpar den på Hajarnas tänder 
Ann. Sc. Nat. vol. XII, p. 209. Han visar att 
tändernas ben och emaljmassa ej bildas genom en 
exsudation af kalkämne utåt, utan genom en al- 
